územný plán obce 
            zemné 
                                zmeny a doplnky č. 2

                         textová časť

  Objednávateľ : Obec zemné
  Zhotoviteľ :       Ing. arch. Anton  Supuka
                           autorizovaný architekt SKA
                           LANDURBIA B. Bystrica
  Č. zákazky :     5/2021
  Dátum :            September 2022

SPRACOVATEľSKý KOLEKTíV

Hlavný riešiteľ :                                                  Ing. arch. Anton Supuka

Urbanizmus, architektúra, rekreácia, výroba,
Životné prostredie, demografia, bývanie,
Občianske vybavenie, širšie územné vzťahy                           
CO, PO, zamestnanosť, tvorba krajiny                                     Ing. arch. Anton Supuka 

Dopravný systém :                                                                    Ing. Anna Brašenová

Energetika a elektronické komunikácie:                                    Ing. Štefan Tropp

Plynofikácia:                                                                              Ing. Štefan Tropp

Vodné hospodárstvo :                                                                Ing. Miroslava Supuková

Pôda:                                                                                          Ing. Miroslava Supuková

Spolupráca a počítačová grafika:                                               Ing. arch. Ivan Supuka

OBSAH
A.  základné údaje                                                                                                             
b.  Riešenie územného plánu                                                                                          
   c.  záväzná časť
   d.  doplňujúce údaje

    A.  základné údaje                                                                                                      5                                                                 
a. 1.  Hlavné ciele riešenia a problémy, ktoré územný plán rieši                   5
a. 2.  vyhodnotenie doterajšieho územného plánu                                              5
A. 3.  údaje o súlade riešenia územia so zadaním                                                    5  

    b.  Riešenie územného plánu                                                                                   6                                                
      b.1.  vymedzenie riešeného územia a jeho geografický opis                             6                           
b.2.  väzby vyplývajúce z riešenia a záväzných častí 
          územného plánu regiónu                                                                                      6                                        
b.3.  základné demografické, sociálne a ekonomické rozvojové  
          predpoklady obce                                                                                                  32
b.4.  riešenie záujmového územia a širšie vzťahy dokumentujúce                           začlenenie riešeného obce do systému osídlenia                                    32  
b.5.  návrh urbanistickej koncepcie priestorového usporiadania             32       
b.6.  návrh funkčného využitia územia obce                                                          33                                           
b.7.  návrh riešenia bývania, občianskeho vybavenia so sociálnou   infraštruktúrou, výroby a rekreácie                                                           33                                                                                     
b.8.  vymedzenie zastavaného územia obce                                                             33                                                        
b.9.  vymedzenie ochranných pásiem a chránených území
         podľa osobitných predpisov                                                                              34                                                                                                                       
b.10. návrh na riešenie záujmov obrany štátu, požiarnej ochrany, 
         ochrany pred povodňami                                                                                     35                                                                                            
b.11. návrh ochrany prírody a tvorby krajiny, vrátane prvkov 
          územného systému ekologickej stability a ekostabilizačných 
          opatrení                                                                                                                      36  
b.12. návrh verejného dopravného a technického vybavenia
dopravný systém obce
energetika a telekomunikácie
         vodné toky a vodné hospodárstvo                                                                 37                                                                    b.13. koncepcia starostlivosti o životné prostredie                                       44
b.14. vymedzenie a vyznačenie prieskumných území, chránených 
         ložiskových území a dobývacích priestorov                                               45                                
b.15. vymedzenia plôch vyžadujúcich zvýšenú ochranu, 
         napr. záplavové územie, územie znehodnotené ťažbou                           45                                                                                                                                        
b.16. ochrana pôdneho fondu  /vyhodnotenie perspektívneho 
          použitia poľnohospodárskeho pôdneho fondu a lesného 
          pôdneho fondu na nepoľnohospodárske účely /                                     45  
b.17. komplexné hodnotenie navrhovaného riešenia najmä z hľadiska environmentálnych, ekonomických, sociálnych a 
        územnotechnických dôsledkov                                                                          50
                                                                                
 c.  Záväzná časť zmien a doplnkopv č. 2 územného plánu obce zemné        51                                                  
   
C1.  Zásady a regulatívy priestorového usporiadania a funkčného 
   využitia územia                                                                                                       51    
C2.  Určenie prípustných, obmedzujúcich a vylučujúcich podmienok
   využitia plôch, intenzity ich využitia                                                            51
C3.  Zásady a regulatívy pre umiestnenie občianskeho vybavenia           51     
C4.  Zásady a regulatívy verejného dopravného a technického
   vybavenia územia                                                                                                   51  
C5.  Zásady a regulatívy pre zachovanie kultúrnohistorických 
   hodnôt, pre ochranu a využívanie prírodných zdrojov, 
   pre ochranu  prírody a tvorbu krajiny, pre vytváranie
   a udržiavanie ekologickej stability, vrátane plôch zelene              53   
C6.  Zásady a regulatívy pre starostlivosť o životné prostredie          53     
C7.  Vymedzenie zastavaného územia obce                                                           53
C8.  Vymedzenie ochranných pásiem a chránených území                             53 
C9.   Plochy na verejnoprospešné stavby a  na vykonanie  asanácie      53  
C10. Určenie území pre ktoré je potrebné obstarať 
     územný plán zóny                                                                                                      54
C11. Zoznam verejnoprospešných stavieb                                                          54

d.  doplňujúce údaje                                                                                                           55 

Grafická časť

1.	Širšie územné vzťahy
2.	Komplexné riešenie katastrálneho územia 
+ Ochrana prírody a krajiny
3a. Komplexné priestorové riešenie 
3b. Komplexné priestorové riešenie m. č. Gúg
4a. Riešenie dopavy a energetiky
4b. Riešenie dopravy a energetiky m. č. Gúg
5a. Riešenie vodného hospodárstva a elektronických komunikácií
5b. Riešenie vodného hospodárstva a elektronických komunikácií m. č. Gúg
6a. Verejnoprospešné stavby + záväzná časť
6b. Verejnoprospešné stavby + záväzná časť m. č. Gúg
7a. Vyhodnotenie perspektívneho použitia PP a LP na nepoľnohospodárske účely
7b. Vyhodnotenie perspektívneho použitia PP a LP na nepoľnohospodárske účely
      m. č. Gúg

    A.  základné údaje        

A 1.  Hlavné ciele riešenia a problémy, ktoré územný plán rieši 

V podkapitole „Dôvody obstarania územného plánu sú:“ sa dopĺňajú odrazníky: 
-	pretrvávajúci záujem o výstavbu rodinných domov v m. č. Gúg
-	skvalitnenie a rozšírenie občianskej vybavenosti v centre obce včítane rekonštrukcie plochy námestia
-	rozšírenie možnosti rekreácie na nábreží rieky Váh.
-	priemet trasy rýchlostnej cesty R 7.

A 2.  vyhodnotenie doterajšieho územného plánu  

         Územný plán obce Zemné bol schválený Obecným zastupiteľstvom v Zemnom dňa 30. 4. 2007 uznesením č. 35/300407 – Z . Pod bodom A/ bol schválený územný plán obce Zemné a pod bodom B/ bolo schválené Všeobecne záväzné nariadenie, ktorým sa vyhlasuje záväzná časť územného plánu obce Zemné.
          V roku 2008 boli spracované Zmeny a doplnky č. 1 Územného plánu obce Zemné schválené Obecným zastupiteľstvom v Zemnom uznesením č. 82/151208-Z zo dňa 16. Decembra 2008.
                  Zároveň bolo schválené Všeobecne záväzné nariadenie obce Zemné číslo: 5/2008  zo dňa  15. decembra  2008  o vyhlásení  záväzných častí  Územného  plánu  obce Zemné - Zmeny a doplnky č. 1.

A 3.  údaje o súlade riešenia územia so zadaním  
                                                  
Riešenie Zmien a doplnkov č. 2 je v súlade so schváleným Zadaním.

Citácie zo zadania:
-	Osobitnú pozornosť venovať centru obce z hľadiska posilnenia siete obchodu a služieb, parkových úprav i z hľadiska zvýšenia jeho kultúrnej a spoločenskej úrovne.
-	Samostatne riešiť ďalší rozvoj m. č. Gúg, ako významný historický prvok osídlenia, s významnými rozvojovými predpokladmi vo vinohradníctve, poľovníctve, rybárstve a v poľnohospodárstve. 
-	 Za hlavné funkcie obce považovať bývanie a poľnohospodársku výrobu. Vytvárať podmienky tiež na rozvoj podnikateľských aktivít. Za doplnkovú funkciu považovať rekreáciu. Pre rekreačné aktivity riešiť plochy na nábreží Váhu na západnom okraji zastavaného územia obce.

    b   Riešenie územného plánu   

      b.1.  vymedzenie riešeného územia a jeho geografický opis 

              Riešené územie Zmenami a doplnkami č. 2 sa skladá z jednej plochy v m.č. Gúg , z  jednej plochy v centre obce a z troch  plôch na nábreží rieky Váh. 
              Plocha v m.č. Gúg je rovinatého charakteru a nadväzuje na existujúcu zástavbu. 
              Plocha v centre obce je rovinatá, je súčasťou námestia s polyfunkčným využitím.
              Plochy na nábreží rieky Váh sú súčasťou existujúcej rekreačnéj zóny, ktoré sa riešením  rozširujú. 

b.2.  väzby vyplývajúce z riešenia a záväzných častí 
          územného plánu regiónu 

Celý text kapitoly sa ruší a nahrádza sa novým textom:

Územný plan regiónu Nitrianskeho kraja schválený uznesením č. 113/2012 z 23. Riadneho zasadnutia Zastupiteľstva Nitrianskeho samosprávneho kraja konaného dňa 14. mája 2012 a jeho záväzná časť vyhlásená Všeobecne záväzným nariadením Nitrianskeho samosprávneho kraja č. 2/2012 a jeho zmenami a doplnkami č. 1 schválenými uznesením č. 111/2015 zo 16. riadneho zasadnutia Zastupiteľstva Nitrianskeho samsprávneho kraja konaného dňa 20. Júla 2015 a ich záväznou časťou vyhlásenou Všeobecne záväzným nariadením NSK č. 6/2015.
 
 Záväzná časť Územného plánu regiónu Nitrianskeho kraja - Zmien a doplnkov č. 1. 

ZÁVÄZNÉ REGULATÍVY ÚZEMNÉHO ROZVOJA NITRIANSKEHO KRAJA - ZMENY A DOPLNKY Č.1 
1. Zásady a regulatívy štruktúry osídlenia, priestorového usporiadania a funkčného využívania územia z hľadiska rozvoja osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry
1.1. Vychádzať pri územnom rozvoji Nitrianskeho kraja z rovnocenného zhodnotenia vnútroregionálnych a nadregionálnych vzťahov pri zdôraznení územnej polohy kraja medzinárodného významu, ktorý je potrebné zapojiť do širších medzinárodných sídelných súvislostí, čo predpokladá: 
1.1.1. upevňovať priame väzby rozvoja osídlenia Nitrianskeho kraja na jednu z hlavných európskych urbanizačných osí v smere Stuttgart – Ulm – Mníchov – Salzburg/Linz – Viedeň/Bratislava – Budapešť – Belehrad, a to najmä pozdĺž toku Dunaja, 
1.1.2. rozvíjať ťažiská osídlenia a obce Nitrianskeho kraja pozdĺž spojníc katowickej a budapeštianskej aglomerácie (v smere Považie – Nitra – Nové Zámky – Komárno), 
1.1.3. vytvárať nadnárodnú sieť spolupráce medzi jednotlivými mestami, regiónmi a ostatnými aktérmi územného rozvoja v Nitrianskom kraji a v okolitých štátoch,
1.1.4. podporovať rozvoj sídiel na trasách nadnárodnýcha celoštátnych dopravných koridorovako centier, ktoré stimulujú aj rozvoj ich spádového územia,predovšetkým v uzloch križovania týchto koridorov.
 1.2. Formovať ťažiská osídlenia Nitrianskeho kraja na všetkých úrovniach prostredníctvom regulácie ich funkčnej a priestorovej štruktúry pri, uplatňovaní princípovdekoncentrovanej koncentráciea pri zohľadňovaní suburbanizačných procesov, čo znamená:
 1.2.1. rozvíjať sídelné štruktúry kraja v zmyslepolycentrickejkoncepcie na regionálnej ako aj na medziregionálnej a cezhraničnej úrovni, 
1.2.2. sledovať vytváraním polycentrického systému osídlenia vyššiu funkčnú komplexnosť regionálnych celkov, 
1.2.3. podporovať dotvoreniebratislavsko-trnavsko-nitrianskeho ťažiska osídlenia medzinárodného významu,
1.2.4. zabezpečovať rozvojovými osami sídelné prepojenia a rovnocennosť rozvojových podmienok ostatného územia kraja. 
1.3. Podporovať rozvoj ťažísk osídlenia kraja v súlade s ich hierarchickým postavením v sídelnom systéme Slovenskej republiky,
1.3.1. nitrianske ťažisko osídlenia najvyššej úrovne ako aglomeráciu celoštátneho významu, 
1.3.2. novozámocko-komárňanské a zlatomoraveckéťažiská osídlenia ako ťažiská osídlenia druhej celoštátnej úrovne, 
1.3.3. levické atopoľčianske ťažiská osídlenia ako ťažiská osídlenia tretej celoštátnej úrovne prvej skupiny,
1.3.4. šahianske a štúrovské ťažiská osídlenia ako ťažiská osídlenia tretej celoštátnej úrovne druhej skupiny, 
1.3.5. vytvárať ich funkčnú komplexnosť so zohľadnením ich regionálnych súvislostí,diverzifikácieich ekonomickej základnepri využívaní špecifických daností a podmienok jednotlivých území. 
1.4. Podporovať ekonomickými a organizačnými nástrojmi aglomeračný rozvoj osídlenia predovšetkým v zázemí sídelných centier Nitra, Topoľčany, Nové Zámky, Komárno, Zlaté Moravce, Levice, ktoré tvoria priestory najvýznamnejších ťažísk osídlenia. 
1.5. Vytvárať v záujme urýchleného vyrovnávania vnútorných disparít kraja, ako aj v záujme zvýšenia celkovej hospodárskej konkurencieschopnosti kraja, územné a technické predpoklady pre koncentrovaný rozvoj v juhovýchodnej časti kraja, predovšetkým do centier Štúrovo, Šahy, Želiezovce. 
1.6. Podporovať rozvoj kvartérnych aktivít, predovšetkým v bratislavsko-trnavsko_nitrianskejaglomerácii, ktorá má najväčší predpoklad zabezpečiť ich rozvoj. 
1.7. Rozvíjať centrá osídlenia ako centrá zabezpečujúce vyššiu a špecifickú občiansku vybavenosť aj pre obce v ich zázemí. 
1.8. Podporovať rozvoj miest Nitra a NovéZámky, čo predpokladá podporovať predovšetkým rozvoj zariadení: 
1.8.1. správy vyššieho významu s nadregionálnou pôsobnosťou,
1.8.2. vyššieho systému vzdelávania nadväzujúceho na stredné vzdelanie s maturitou, 
1.8.3. školiacich pre ďalšie vzdelávanie a odborné preškoľovanie a rekvalifikovanie pracovníkov, 
1.8.4. zdravotníckych a sociálnych s funkciou nadregionálneho poskytovania špecifických služieb, 
1.8.5. kultúrnych, ako sú divadlá, koncertné sály a múzeá, 
1.8.6. výstavníctva a kongresov, 
1.8.7. technologické centrá a parky,
1.8.8. športových, umožňujúcich súťaže krajskej až celoštátnej úrovne, 
1.8.9. nákupných a obchodných centier, 
1.8.10. voľného času, rekreácie a cestovného ruchu s dostatočnými plochami zelene pre krajské až celoštátne potreby. 
1.9. Podporovať rozvoj miest Komárno, Levice a Topoľčany, čo predpokladá podporovať predovšetkým rozvoj zariadení adekvátnych týmto centrám, ako sú uvedené v bode 1.8.
1.10. Podporovať rozvoj miest Šaľa, Zlaté Moravce, Štúrovo, Kolárovo, Šahy a Šurany, čo predpokladá podporovať v týchto centrách predovšetkým rozvoj zariadení: 
1.10.1. verejnej správy, 
1.10.2. stredných škôl so štúdiom končiacim maturitou, 
1.10.3. špeciálnych škôl, 
1.10.4. inštitútov vzdelávania dospelých,
1.10.5. zdravotníckych a sociálnych služieb, 
1.10.6. kultúrnych podujatí regionálneho významu, 
1.10.7. služieb podporujúcich rôzne podnikateľské aktivity, 
1.10.8. obchodných stredísk, 
1.10.9. voľného času a rekreácie s dostatočnými plochami zelene, uspokojujúcich potreby na regionálnej až nadregionálnej úrovne. 
1.11. Podporovať rozvoj miest Želiezovce a Hurbanovo, čo predpokladá podporovať v týchto centrách rozvoj zariadení adekvátnych týmto centrám, ako sú uvedené v bode 1.10, predovšetkým rozvoj zariadení: 
1.11.1. stredných odborných škôl,
1.11.2. zdravotníckych s ambulanciami všeobecných lekárov a zubnými ambulanciami, 
1.11.3. služieb remeselného charakteru, 
1.11.4. obchodných so základným sortimentom tovarov, 
1.11.5. voľného času a rekreácie s dostatočnými plochami zelene. 
1.12. Podporovať rozvoj mesta Tlmače, čo predpokladá primerane podporovať rozvoj zariadení ako v bode 1.11. 
1.13. Podporovať rozvoj obcí ako centier lokálneho významu 
1.13.1. Nitra: Veľké Zálužie, Cabaj – Čápor, Mojmírovce, Výčapy – Opatovce, Zbehy, Nové Sady, Jelenec, Rišňovce, Dolné Obdokovce, 
1.13.2. Komárno: Nesvady, Marcelová, Bátorove Kosihy, Pribeta, Svätý Peter, Zemianska Olča, Zlatná na Ostrove, 
1.13.3. Levice: Kalná nad Hronom, Tekovské Lužany, Pukanec, Plášťovce, Šarovce, Nová Dedina, Starý Tekov, Farná, Pohronský Ruskov, Veľký Ďur, Žemberovce, Bátovce, Demandice, Ipeľský Sokolec, Santovka, Rybník, Kozárovce, 
1.13.4. Nové Zámky: Palárikovo, Tvrdošovce, Komjatice, Bánov, Svodín, Gbelce, Strekov, Zemné, Mužla, Kolta, Podhájska, Maňa, Salka, Kamenín, Dvory nad Žitavou, 
1.13.5. Šaľa: Močenok, Tešedíkovo, Selice, Trnovec nad Váhom, Vlčany, Neded, Diakovce,
 1.13.6. Topoľčany: Solčany, Veľké Ripňany, Prašice, Bojná, Radošina, Ludanice, Kovarce, Preseľany, 
1.13.7. Zlaté Moravce: Topoľčianky, Sľažany, Tesárske Mlyňany, 
1.14. Podporovať v centrách lokálneho významu predovšetkým zariadenia v: 
1.14.1. školstve – materské a základné školy,
1.14.2. zdravotníctve – zdravotné strediská s ambulanciami všeobecných lekárov, lekárne,
1.14.3. telekomunikáciách – pošty,
1.14.4. službách – stravovacie zariadenia, 
1.14.5. kultúrno-spoločenskej oblasti – kiná, kultúrne domy, knižnice,
1.14.6. oblasti športu a rekreácie – telocvične, otvorené športoviská, 
1.14.7. oblasti obchodu – obchody s komplexným základným sortimentom tovarov.
1.15. Podporovať územný rozvoj v smererozvojových osí ležiacich na území Nitrianskeho kraja výstavbou príslušných zariadení infraštruktúry a komunikačných zariadení a to: 
1.15.1. nitriansko-pohronskej rozvojovej osi prvého stupňa (Trnava) – Nitra – (Žiar nad Hronom), 
1.15.2. žitnoostrovno-dunajskej rozvojovej osi druhého stupňa (Bratislava – Dunajská Streda) – Komárno – Štúrovo 
1.15.3. ponitrianskej rozvojovej osi druhého stupňa (Bánovce nad Bebravou) – Topoľčany – Nitra – Nové Zámky – Komárno, 
1.15.4. hornonitrianskej rozvojovej osi druhého stupňa Topoľčany – (Partizánske), 
1.15.5. pohronskej rozvojovej osi druhého stupňa (Hronský Beňadik)– Levice – Želiezovce – Štúrovo, 
1.15.6. južnoslovenskej rozvojovej osi druhého stupňa (Dunajská Streda) – Nové Zámky – Želiezovce – Šahy – (Veľký Krtíš – Lučenec) (v úseku (Dunajská Streda) – Nové Zámky, Želiezovce – (Dudince) ako komunikačno-sídelnú os), 
1.15.7. piešťansko-topoľčianskej rozvojovej osi tretieho stupňa (Vrbové – Piešťany) – Topoľčany, 
1.15.8. podunajskej rozvojovej osi tretieho stupňa (Galanta) – Nové Zámky,
1.15.9. krupinskej rozvojovej osi tretieho stupňa (Zvolen – Krupina) – Šahy – hranica s Maďarskou republikou (v úseku (Krupina) – Šahy – hranica s Maďarskou republikou ako komunikačno-sídelnú os).
1.16. Podporovať rozvoj vidieckeho osídlenia,adekvátne k forme sídelného rozvoja v jednotlivých historicky vyvinutých charakteristických tradičných kultúrno-historických regiónov na území Nitrianskeho kraja, s cieľom vytvoriť rovnocenné životné podmienky obyvateľov, čo znamená:
1.16.1. podporovať vzťah urbánnych a rurálnych území v novom partnerstve založenom na integrácii funkčných vzťahov mesta a vidieka a kultúrno_historických a urbanisticko-architektonických daností, 
1.16.2. zachovávať pôvodný špecifický ráz vidieckeho priestoru, vychádzať z pôvodného charakteru zástavy a historicky utvorenej okolitej krajiny; zachovať historicky utváraný typ zástavby obcí a zohľadňovať národopisné špecifiká jednotlivých regiónov 
1.16.3. a dbať na zamedzenie, resp. obmedzenie možných negatívnych dôsledkov týchto činností na krajinné a životné prostredie vidieckeho priestoru, 
1.16.4. vytvárať podmienky dobrej dostupnosti vidieckych priestorov k sídelným centrám, podporovať výstavbu verejného dopravného a technického vybavenia obcí, moderných informačných technológií tak, aby vidiecke priestory vytvárali kultúrne a pracoviskovo rovnocenné prostredie voči urbánnym priestorom a dosiahnuť tak skĺbenie tradičného vidieckeho prostredia s požiadavkami na moderný spôsob života.
 1.17. Vytvárať podmienky pre kompaktný územný rozvoj zastavaných území jednotlivých obcí a nepripúšťať výstavbu nových oddelených samostatných častí obce, ako aj vylúčiť výstavbu v inundačných územiach vodných tokov a na pobrežných pozemkoch vodných tokov.
 1.18. Pokračovať v systematickom prieskume radiačnej záťaže obyvateľstva a vyčleniť územia a oblasti, kde sú potrebné protiradónové opatrenia pri výstavbe nových objektov alebo kde je nutné realizovať sanačné opatrenia v už existujúcom bytovom fonde s cieľom chrániť obyvateľov pred touto záťažou; na území, na ktorom je potrebné vzhľadom na výsledky monitorovania záťaže radónom realizovať potrebné protiradónové opatrenia, neplánovať výstavbu rekreačných objektov, nemocníc, školských a predškolských zariadení a liečební.
 1.19. Zachovať jestvujúce vojenské objekty a zariadenia pri novej výstavbe a ďalšom rozvoji územia a rešpektovať ich ochranné pásma.
 2. Zásady a regulatívy rozvoja rekreácie, cestovného ruchu a kúpeľníctva
 2.1. Usmerňovať funkčno-priestorový subsystém turizmu a rekreácie v zhode s prírodnými a civilizačnými danosťami a v súbežnom zabezpečovaní nárokov obyvateľov kraja, najmä mesta Nitry a ostatných väčších miest, na každodennú a víkendovú rekreáciu, ako aj nárokov účastníkov širšieho aj cezhraničného turizmu na poznávací a 7 rekreačný turizmus. Podporiť predovšetkým rozvoj tých foriem turizmu, ktoré majú medzinárodný význam –turizmus pri vode na úrovni termálnych kúpalísk až relaxačno-rehabilitačných zariadení, rekreačný turizmus pre pobyt pri vodných plochách (štrkoviskách), vodná turistika a výletné plavby (na Dunaji), cykloturistika, poľovníctvo, poznávací kultúrny turizmus (návšteva pamätihodností, podujatí), kongresový turizmus a výstavníctvo (Nitra – Agrokomplex), tranzitný turizmus.
 2.2. Usmerňovať tvorbu funkčno-priestorového subsystému na vytváranie súvislejších rekreačných území, tzv. rekreačných krajinných celkov:
 2.2.1. s ťažiskom v Podhájskej so zapojením okolitého územia (potenciálny lesopark s výletným miestom Máriačalád, využitie okolitých obcí a vinohradníctva pre vidiecky turizmus),
 2.2.2. od Štúrova s možnosťami využitia Dunaja a Hrona pre vodácky turizmus a cykloturistiku vrátane územia Burdy so strediskom Kováčov a Chľaba a územím Poiplia a Pohronia spolu s objektmi s kultúrno-historickým významom (Bíňa a pod.), s cezhraničnou nadväznosťou na Maďarsko (prepojenie rekreačného turizmu na slovenskej strane – Vadaš, s kultúrnymturizmom na maďarskej strane – mesto Ostrihom, cez obnovený most nad Dunajom),
 2.2.3. pozdĺž Dunaja s centrom v Komárne s nadväznosťou na Patince a Ižu s rozšírením pozdĺž Váhu (stredisko Apáli, Lándor, Kava a Kameničná) a cezhraničnou nadväznosťou na Komárom,
 2.2.4. Tríbeča od Nitry s lesoparkom Zobor – Žibrica,
 2.2.5. v severnom cípe Zlatých Moraviec s centrom v Topoľčiankach,
 2.2.6. svahov Štiavnických hôr s pokračovaním do okresu Banská Štiavnica s centrami v Pukanci a v Bátovciach, 
2.2.7. Považského Inovca v okrese Topoľčany so strediskom Duchonka a Podhradie. 
2.3. Podporovať bodové lokality v poľnohospodársky využívanej krajine, predovšetkým areály termálnych kúpalísk, kúpalísk, športovo-rekreačné areály pri prírodných vodných plochách (štrkoviskách); podporovať rozvoj rekreačno-relaxačných aktivít na základe využitia špecifík daného územia, v lokalitách s výskytom prírodných liečivých vôd v prípade splnenia podmienok stanovených zákonom č. 538/2005 Z. z. prírodných liečivých vodách, prírodných liečebných kúpeľoch, kúpeľných miestach a prírodných minerálnych vodách a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov podporovať rozvoj kúpeľníctva. 
2.4. Vzhľadom na vysoký potenciál geotermálnych vodných zdrojov územia Nitrianskeho kraja podporovať rozvoj aktivít zameraných na zdravotné, rehabilitačné a relaxačné služby (najmä lokality Poľný Kesov, Nové Zámky (Strand), Diakovce, Komárno, Patince, Štúrovo (Vadaš), Podhájska, Levice (Margita-Ilona), Santovka (s väzbou na Dudince v Banskobystrickom kraji) a tiež nové lokality Mojmírovce, Ivanka pri Nitre, Komjatice, Plavé Vozokany, Tvrdošovce, Bardoňovo, Nesvady.
 2.5. Rozvíjať zvyšovanie kvality rekreačných priestorov, rekreačných areálov, najmä kúpalísk a termálnych kúpalísk, a úroveň poskytovania služieb rekreačného charakteru.
 2.6. Podporovať najvýznamnejšie rekreačné priestory pre medzinárodný a prihraničný cestovný ruch; nadviazať na medzinárodný turizmus rozvíjaním poznávacieho cestovného ruchu a tiež sledovaním turistických tokov a dopravných trás (cestných, vodných) predchádzajúcich, resp. končiacich v kraji; venovať väčšiu pozornosť aktívnemu zahraničnému turizmu, cezhraničným vzťahom a malému prihraničnému a tranzitnému cestovnému ruchu, dosiahnuť čo najužšie prepojenie rekreačného turizmu s poznávacím turizmom. 
 2.7. Vytvárať podmienky pre rozvoj vidieckeho turizmu a jej formy agroturizmu.
 2.8. Lokalizovať potrebnú vybavenosť v obciach ležiacich v blízkosti rekreačných cieľov, do voľnej krajiny umiestňovať len tú vybavenosť, ktorá sa viaže bezprostredne na uskutočňovanie činností závislých na prírodných danostiach. 
2.9. Zabezpečiť prímestskú rekreáciu pre obyvateľov väčších miest v ich záujmovom území; týka sa to predovšetkým miest Nitra, Nové Zámky, Komárno (Apáli), Levice a Topoľčany, ďalej Šaľa, Zlaté Moravce a tiež miest Hurbanovo, Kolárovo, Šahy, Šurany, Vráble, Tlmače, Želiezovce. 
2.10. Vytvárať podmienky pre realizáciu území lesoparkového charakteru lokálneho významu pri menších obciach, najmä pri obciach s rekreačným významom a prepájať centrá obcí, rekreačné areály s územiami lesoparkového charakteru. 
2.11. Podporovať rozvoj vinohradníctva a vinárstva zachovaním a udržiavaním viníc ako prírodných zdrojov a súčasne cenných historických prvkov v krajinnom obraze vidieckej i mestskej krajiny. 
2.12. Zabezpečiť zodpovedajúcu vybavenosť pre rozvoj turizmu a rekreácie v kraji 
2.12.1. nadštandardnou vybavenosťou na hlavných turistických dopravných trasách,
2.12.2. vytvorenímkomplexných služieb pre motoristov na vybudovaných a pripravovaných medzinárodných cestných trasách, 
2.12.3. dobudovaním komplexného systému služieb pre cestujúcich na medzinárodných trasách železničnej a vodnej dopravy, nadväzujúci na systém v krajinách Európskej únie. 
2.13. Podporovať rozvoj spojitého, hierarchicky usporiadaného bezpečného, šetrného systému cyklotrás, slúžiaceho pre rozvoj cykloturistiky ale aj pre rozvoj urbanizačných väzieb medzi obcami/mestami, rekreačnými lokalitami, významnými územiami s prírodným alebo kultúrno-historickým potenciálom (rozvoj prímestskej rekreácie, dochádzanie za zamestnaním, vybavenosťou, vzdelaním, kultúrou, športom, ...)
2.13.1. previazaním línií cyklotrás podľa priestorových možností s líniami korčuliarskych trás, jazdeckých trás, peších trás a tiež s líniami sprievodnej zelene, 
2.13.2. rozvojom cyklotrás mimo (najmä frekventovaných) ciest, rozvoj bezpečných križovaní cyklotrás s ostatnými dopravnými koridormi, budovanie ľahkých mostných konštrukcií ponad vodné toky v miestach križovania cyklotrás s vodnými tokmi, 
2.13.3. rozvojom rekreačnej vybavenosti pozdĺž cyklotrás, osobitnú pozornosť venovať vybavenosti v priesečníkoch viacerých cyklotrás. 
2.14. Podporovať prepojenie medzinárodnej cyklistickej turistickej trasy pozdĺž Dunaja s trasami smerom na Považie, Pohronie a Poiplie. 
2.15. Dodržiavať na území národných parkov a chránených krajinných oblastí a v územiach európskeho významu únosný pomer funkcie ochrany prírody s funkciami spojenými s rekreáciou a turizmom.
 2.16. Regulovať rozvoj rekreácie v lokalitách tvoriacich prvky ÚSES, rekreačný potenciál v lesných ekosystémoch využívať v súlade s ich únosnosťou.
 3. Zásady a regulatívy z hľadiska rozvoja hospodárstva a regionálneho rozvoja kraja 
3.1. V oblasti hospodárstva 
3.1.1. Vytvárať územnotechnické podmienky pre rozvoj decentralizovanej štruktúry ekonomiky prostredníctvom vytvorenej polycentrickej sústavy mestského osídlenia a tak napomáhať zabezpečiť vyváženú socioekonomickú úroveň kraja.
3.1.2. Rozvojom územnotechnických podmienok diverzifikovať odvetvovú ekonomickú základňu miest. 
3.1.3. Vytvárať územnotechnicképodmienky pre rozvoj malého a stredného podnikania predovšetkým v suburbanizačných priestoroch centier osídlenia miest Nitra, Topoľčany, Zlaté Moravce, Šaľa, Nové Zámky,Komárno a Levice.
3.1.4. Zabezpečovať územnotechnické podmienky prekoncentráciu ekonomickej základne do miest Štúrovo, Šahy a Želiezovce a podporovať tak rozvoj týchto centier ako nosných hospodárskych pólov rozvoja priľahlých území ako aj celého kraja. 
3.1.5. Podporovať rozvoj územnotechnických podmienok k zamedzovaniu a dosahovaniu znižovania negatívnych dôsledkov odvetví hospodárstva na kvalitu životného prostredia a k obmedzovaniu prašných emisií do ovzdušia. 
3.2. V oblasti priemyslu a stavebníctva 
3.2.1. Vychádzať predovšetkým z princípu rekonštrukcie a sanácie existujúcich priemyselných a stavebných areálov. 
3.2.2. Podporovať rôzne typy priemyselných parkov na základe zhodnotenia ich externých lokalizačných faktorov v lokalitách, kde sú preukázané najvhodnejšie územnotechnické podmienky a sociálne predpoklady pre ich racionálne využitie, so zohľadnením podmienok susediacich regiónov. 
3.2.3. Vychádzať pri rozvoji priemyslu a stavebníctva nielen z ekonomickej a sociálnej, ale aj územnej a environmentálnej únosnosti územia v súčinnosti s hodnotami a limitami kultúrno-historického potenciálu územia a historického stavebného fondu so zohľadnením miestnych špecifík a využívaním pritom predovšetkým miestnych surovín
3.2.4. Vychádzať pri vytváraní a prevádzke výrobných kapacít z využitia komparatívnych výhod regiónu (poloha, ekonomický potenciál, disponibilné zdroje).
3.3. V oblasti poľnohospodárstva a lesného hospodárstva 
3.3.1. Rešpektovať poľnohospodársku a lesnú pôdu ako faktor limitujúci urbanistický rozvoj.
3.3.2. Rešpektovať a zachovať prírodné, kultúrne a historické dedičstvo vo vinohradníckych oblastiach a vylúčiť urbanistické zásahy na plochách, ktoré predstavujú historicky vytvorenú charakteristickú kultúrnu krajinu v danej oblasti. 
3.3.3. Zabezpečovať protieróznu ochranu poľnohospodárskej pôdy prvkami vegetácie v rámci riešenia projektov pozemkových úprav a agrotechnickými opatreniami zameranými na optimalizáciu štruktúry pestovaných plodín, v nadväznosti na prvky územného systému ekologickej stability. 
3.3.4. Vytvárať podmienky pre výsadbu izolačnej zelene v okolí hospodárskych dvorov.
3.3.5. Zabezpečovať v záujme rozvoja vidieka v horských a podhorských oblastiach so sťaženými prírodnými podmienkami primeranú životnú úroveň a zlepšenie kvality života vidieckeho obyvateľstva prostredníctvom podpory vybraných centier s využitím ich prírodného, demografického a kultúrno-historického potenciálu v prospech rozvoja vidieckych oblastí.
3.3.6. Rešpektovať výmeru lesnej pôdy na plochách poľnohospodársky nevyužiteľných nelesných pôd a na pozemkoch porastených lesnými 10 drevinami, evidovaných v katastri nehnuteľnosti v druhu poľnohospodárska pôda. 
3.3.7. Rešpektovať a zohľadňovať platný Program starostlivosti o les, rešpektovať ochranné pásmo lesnej pôdy, uprednostňovať ekologicky vhodné autochtónne (domáce) druhy drevín. 
3.3.8. Podporovať v lesnom hospodárstve postupnú obnovu prirodzeného drevinového zloženia porastov, zabezpečovať obnovu porastov jemnejšími spôsobmi, zvyšovať podiel lesov osobitného určenia, zachovať pôvodné zvyšky klimaxových lesov v súvislosti s obnovami Programov starostlivosti o les. 
3.3.9. Vytvárať územnotechnické podmienky pre zachovanie stability lesných porastov lužných stanovíšť, zabrániť neodborným zásahom do hydrologických pomerov, pred každým plánovaným zásahom posúdiť jeho vplyv na hydrologické pomery vzhľadom na protipovodňové opatrenia. 
3.3.10. Netrieštiť ucelené komplexy lesov pri návrhu koridorov technickej infraštruktúry a líniových stavieb 
3.3 V oblasti ťažby 
3.3.11. Usmerňovať ťažbu v súlade s ochranou životného prostredia a vodohospodárskymi záujmami. 
3.3.12. Vytvárať intenzívne kroky pre optimalizáciu ťažobných areálov vo vzťahu podľa ich stavu a pre ďalšie využívanie plôch už existujúcich areálov. 
3.3.13. Realizovať pri výstavbe nových ťažobných areálov nevyhnutné ekologické investície a opatrenia v takom rozsahu, aby nedochádzalo k znečisťovaniu ovzdušia a zhoršovaniu kvality životného prostredia. 
3.3.14. Realizovať po ukončení povrchovej ťažby z existujúcich areálov ich revitalizáciu a rekultiváciu s využitím najmä pôvodných druhov drevín.
 4. Zásady a regulatívy z hľadiska rozvoja sociálnych vecí 
4.1. V oblasti školstva 
4.1.1. Podporovať a optimalizovať rovnomerný rozvoj siete škôl, vzdelávacích, školiacich a preškoľovacích zariadení na území kraja v závislosti na vývoji obyvateľstva v území.
4.1.2. Znižovať regionálne rozdiely v úrovni vzdelania podporou vzdelávacích centier v prirodzených sídelných centrách a prispôsobovať sieť stredných škôl trhu práce a podporovaným ekonomickým aktivitám. 
4.1.3. Vytvárať, v rámci územnotechnických možností, podmienky pre programy a projekty prevencie sociálno-patologických javov na stredných školách. 
4.2. V oblasti zdravotníctva 
4.2.1. Rozvíjať rovnomerne na území kraja zdravotnú starostlivosť vo všetkých formách jej poskytovania – ambulantnej, ústavnej a lekárenskej. 
4.2.2. Vytvárať podmienky pre rovnocennú prístupnosť a rovnocennú dostupnosť obyvateľov jednotlivých oblastí kraja k nemocničným zariadeniam a zdravotníckym službám. 
4.2.3. Vytvárať územno-technické predpoklady pre rozvoj agentúr domácej ošetrovateľskej starostlivosti, domov ošetrovateľskej starostlivosti, geriatrických centier, stacionárov a zariadení liečebnej starostlivosti v priemete celého územia kraja. 
4.3. V oblasti sociálnych vecí 
4.3.1. Rekonštruovať a obnovovať budovy a zariadenia sociálnych služieb, komplexne modernizovať sociálnu infraštruktúru v existujúcich zariadeniach sociálnych služieb.
4.3.2. Zabezpečovať rovnomernú sieť zariadení sociálnych služieb a terénnych služieb tak, aby územie Nitrianskeho kraja bolo v tejto oblasti sebestačné a vytvoriť z hľadiska kvality aj kvantity sieť dostupnú všetkým občanom v sociálnej a hmotnej núdzi 
4.3.3. Vytvárať územnotechnické podmienky pre nové, nedostatkové či absentujúce druhy sociálnych služieb vhodnou lokalizáciou na území kraja a zamerať pozornosť na také sociálne služby, ktorých cieľom je najmä podpora zotrvania klientov v prirodzenom sociálnom prostredí (terénne a ambulantné sociálne služby, sociálne služby v zariadeniach s týždenným pobytom), podpora sebestačnosti rodín, osobitne rodín s malými deťmi, realizovanie nízkoprahových aktivít pre rôzne marginalizované skupiny.
4.3.4. Podporovať sociálnu inklúziu prostredníctvom rozvoja sociálnych a zdravotníckych služieb s osobitným zreteľom na marginalizované komunity. 
4.3.5. Očakávať nárast podielu obyvateľov v poproduktívnom veku v súvislosti s predpokladaným demografickým vývojom a zabezpečiť vo vhodných lokalitách primerané nároky na zariadenia poskytujúce pobytovú sociálnu službu (pre seniorov, pre občanov so zdravotným postihnutím). 
4.4. V oblasti duševnej a telesnej kultúry 
4.4.1. Podporovať rozvoj zariadení kultúry v súlade s polycentrickým systémom osídlenia
4.4.2. Rekonštruovať, modernizovať a obnovovať kultúrne objekty, vytvárať podmienky pre ochranu a zveľaďovanie kultúrneho dedičstva na území kraja formou jeho vhodného využitia pre občiansku vybavenosť. 
4.4.3. Podporovať stabilizáciu založenej siete zariadení kultúrno-rekreačného charakteru lokálneho významu. 
4.4.4. Rozvíjať zariadenia pre športovo–telovýchovnú činnosť a vytvárať pre ňu podmienky v urbanizovanom aj vidieckom prostredí v záujme zlepšenie zdravotného stavu obyvateľstva. 
4.4.5. Zapojiť do športového a rekreačného využitia vo väčšej miere potenciál geotermálnych vôd dobudovaním termálnych kúpalísk s cieľom vytvárania rekreačno-rekondičných komplexov. 
5. Zásady a regulatívy z hľadiska starostlivosti o životné prostredie, ochrany prírody a tvorby krajiny, vytvárania a udržiavania ekologickej stability a ochrany pôdneho fondu
5.1 V oblasti starostlivosti o životné prostredie 
5.1.1. Zohľadňovať pri umiestňovaní činností na území kraja ich predpokladané vplyvy na životné prostredie a realizáciou vhodných opatrení dosiahnuť odstránenie, obmedzenie alebo zmiernenie prípadných negatívnych vplyvov. 
5.1.2. Uprednostňovať pri budovaní nových priemyselných areálov a prevádzok zariadenia a technológie spĺňajúce národné limity a zároveň limity stanovené v environmentálnom práve EÚ. 
5.1.3. Zabezpečovaťpodmienky pre postupnú účinnú sanáciu starých environmentálnych záťaží – bývalé skládky komunálneho odpadu, odkaliská a iné pozostatky z banskej ťažby. 
5.1.4. Podporovať výsadbu ochrannej a izolačnej zelene v blízkosti železničných tratí, frekventovaných úsekov ciest a v blízkosti výrobných areálov ako aj zväčšovať podiel plôch zelene v zastavaných územiach miest a obcí. 
5.1.5. Podporovať, v súlade s projektmi pozemkových úprav území a v súlade s podmienkami, určenými príslušným správcom tokurevitalizáciuskanalizovaných tokov, kompletizáciu sprievodnej vegetácie výsadbou pásov domácich druhov drevín a krovín pozdĺž tokov, zvýšenie podielu trávnych porastov na plochách okolitých mikrodepresií, čím vzniknú podmienky pre realizáciu navrhovaných biokoridorov pozdĺž tokov. 
5.1.6. Zabezpečovaťpodmienky pre vodný režim pre lužné lesy v oblastiach Dunaja a jeho prítokov, nivy Váhu, Hrona a Ipľa tak, aby nedochádzalo k odumieraniu lesných porastov.
5.2. V oblasti ochrany prírody a tvorby krajiny 
5.2.1. Vytvárať územnotechnické podmienky pre ekologicky optimálne využívanie územia, rešpektovanie, prípadne obnovenie funkčného územného systému ekologickej stability, biotickej integrity krajiny a biodiverzity na úrovni národnej, regionálnej aj lokálnej, čo v území Nitrianskeho kraja znamená venovať pozornosť predovšetkým vyhláseným chráneným územiam podľa platnej legislatívy, územiam NATURA 2000, prvkom územného systému ekologickej stability. 
5.2.2. Odstraňovať pôsobenia stresových faktorov (skládky odpadov, konfliktné uzly a pod.) v územiach prvkov územného systému ekologickej stability. 
5.2.3. Zabezpečiť v miestach s intenzívnou veternou a vodnou eróziou protieróznu ochranu pôdy uplatnením prvkov územného systému ekologickej stability, a to najmä biokoridorov, prevažne v oblastiach Podunajskej pahorkatiny. 
5.2.4. Vytvárať územnotechnické podmienky pre realizáciu výsadbypôvodných a ekologicky vhodných druhov drevín v nivách riek, na plochách náchylných na eróziu a pri prameniskách, podporovať zvýšenie podielu nelesnej stromovej a krovinovej vegetácie (hlavne pozdĺž tokov, kanálov a ciest a v oblasti svahov Podunajskej pahorkatiny). 
5.2.5. Vytvárať územnotechnické podmienky pre priechodnosť existujúcich prekážok na vodných tokoch a líniových stavbách v krajine pre migrujúce živočíchy dodatočnými technickými opatreniami a pri navrhovaní využívania hydroenergetického potenciálu riek zohľadňovať nielen ekonomické ale aj ekologické kritériá. v súlade so schválenými rozvojovými a koncepčnými dokumentmi 
5.2.6. Podporovať územnoplánovacími nástrojmi zakladanie trávnych porastov, ochranu mokradí a zachovanie prírodných depresií, spomalenie odtoku vody v upravených korytách a zachovanie starých ramien a meandrov v okolí Dunaja, Váhu, Hrona a Ipľa.
5.2.7. Zachovávať pri rekultiváciách vo vinohradníckych oblastiach prirodzené biokoridory a pri vinohradoch s eróziou zvyšovaťpodiel ekostabilizačných prvkov. 
5.2.8. Podporovať aby podmáčané územia s ornou pôdou v oblasti Podunajskej roviny a pahorkatiny boli upravené na trvalé trávne porasty, resp. zarastené vlhkomilnou vegetáciou. 
5.2.9. Podporovať a ochraňovať územnoplánovacími nástrojmi nosné prvky estetickej kvality a typického charakteru voľnej krajiny (prirodzené lesné porasty, historicky vyvinuté časti kultúrnej krajiny, lúky a pasienky, nelesnú drevinovú vegetáciu v poľnohospodárskej krajine v podobe remízok, medzí, stromoradí, ako aj mokrade a vodné toky s brehovými porastmi a pod.) a podporovať miestne krajinné identity rešpektovaním prírodného a kultúrno_historického dedičstva. 
5.2.10. Rešpektovať požiadavky ochrany prírody a krajiny vyplývajúce z medzinárodných dohovorov (Bonnský, Bernský, Ramsarský, Haagský, Dunajský, Európsky dohovor o krajine a pod.) 
5.2.11. Rešpektovať krajinu ako základnú zložku kvality života ľudí v mestských i vidieckych oblastiach, v pozoruhodných, všedných i narušených územiach. 
5.3. V oblasti využívania prírodných zdrojov 
5.3.1. Prinavracať vhodnými technickými, biologickými, ekologickými, ekonomickými a právnymi opatreniami pôvodný charakter krajine v územiach dotknutých výraznou výstavbou a ťažbou nerastných surovín a území zasiahnutých nepriaznivými vplyvmi z priemyselnej činnosti. 
5.3.2. Zabezpečovať sanáciu a rekultiváciu opustených ťažobní a lomov s cieľom ich začlenenia do prírodnej krajiny. 
5.3.3. Sledovať environmentálne ciele na zabezpečenie ochrany vôd a ich trvalo udržateľného využívania ako sú: postupné znižovanie znečisťovania prioritnými látkami, zastavenie alebo postupné ukončenie emisií, vypúšťania a únikov prioritných nebezpečných látok. 
5.3.4. Rešpektovať ochranné pásmo lesov do vzdialenosti 50 m od hranice lesného pozemku. 
5.3.5. Uprednostňovať prirodzenú drevinovú skladbu porastov na jednotlivých stanovištiach za účelom potrebného zvyšovania infiltračnej schopnosti a retenčnej kapacity lesných pôd. 
5.3.6. Nespôsobovať pri územnom rozvoji fragmentáciu lesných ekosystémov. 
5.3.7. Minimalizovať priúzemnomrozvoji možné zábery poľnohospodárskej pôdy a lesných pozemkov a funkčné využitie územia navrhovať tak, aby čo najmenej narúšalo organizáciu poľnohospodárskej pôdy a jej využitie so zachovaním výraznej ekologickej a environmentálnej funkcie, ktorú poľnohospodárska pôda a lesné pozemkypopri produkčnej funkcii plnia. 
6. Zásady a regulatívy usporiadania územia z hľadiska kultúrno-historického dedičstva 
6.1. Rešpektovať kultúrne dedičstvo s jeho potenciálom v zmysle Európskeho dohovoru o kultúrnom dedičstve, Európskeho dohovoru o ochrane archeologického dedičstva a Deklarácii Národnej rady SR o ochrane kultúrneho dedičstva, predovšetkým vyhlásené kultúrne pamiatky, vyhlásené a navrhované na vyhlásenie urbanistické súbory (mestské pamiatkové rezervácie, pamiatkové zóny a ich ochranné pásma). 
6.2. Rešpektovať kultúrno-historické súvislosti najbližšieho okolia na kraj (súvisiace územia Hornonitrianskej kotliny, Vtáčnika, Štiavnických vrchov a Krupinskej planiny v Trenčianskom a Banskobystrickom kraji) a zohľadňovať pri územnom rozvoji kraja význam a hodnoty jeho kultúrno-historických daností v nadväznosti na všetky zámery v sociálne ekonomickom rozvoji. 
6.3. Akceptovať a nadväzovať pri novej výstavbe na historicky utvorenú štruktúru osídlenia s cieľom dosiahnuť ich vzájomnú funkčnú a priestorovú previazanosť pri zachovaní identity a špecifičnosti historického osídlenia. 
6.4. Rešpektovať kultúrno-historické urbanistické celky a architektonické objekty a areály ako potenciál kultúrnych, historických, spoločenských, technických, hospodárskych a ďalších hodnôt charakterizujúcich prostredie. 
6.5. Rešpektovať typickú formu a štruktúru osídlenia charakterizujúcu jednotlivé etnokultúrne a hospodársko-sociálne celky a prírodno-klimatické oblasti, dominantné znaky typu kultúrnej krajiny so zachovanými vinohradníckymi oblasťami, oblasťami štálov a rôznych foriem vidieckeho osídlenia, vrátane rozptýleného osídlenia. 
6.6. Rešpektovať a akceptovať v diaľkových pohľadoch a v krajinnom obraze historicky utvorené dominanty (lokality s výskytom historických krajinných štruktúr a kultúrnohistorických pamiatok) spolu s vyhlásenými a navrhovanými ochrannými pásmami pamiatkového fondu. 
6.7. Zohľadňovať a revitalizovať v územnom rozvoji kraja: 
6.7.1. územia pamiatkových rezervácií (Nitra Horné mesto, Brhlovce), pamiatkových zón (Bátovce, Šahy, Nitra, Topoľčany, Zlaté Moravce, Komárno), vytipovaných pamiatkových zón (Jabloňovce, Starý Tekov, Uhliská), 
6.7.2. územia historických jadier miest a obcí ako potenciál kultúrneho dedičstva, ako aj časti rozptýleného osídlenia, 
6.7.3. známe a predpokladané lokality archeologických nálezísk a nálezov, v zmysle pamiatkového zákona, 
6.7.4. národné kultúrne pamiatky, ich súbory a areály a ich ochranné pásma s dôrazom na lokality: pamiatkových rezervácii, pamiatkových zón a na medzinárodne významné národné kultúrne pamiatky – Iža, Komárno, Kostoľany pod Tribečom, Nitra – hrad, Topoľčianky, Sazdice, Želiezovce a pod., 
6.7.5. historické technické diela, 
6.7.6. objekty, súbory alebo areály objektov, ktoré sú navrhované na vyhlásenie za kultúrne pamiatky, ako aj územia navrhované na vyhlásenie za pamiatkové rezervácie a pamiatkové zóny a ochranné pásma,
6.7.7. pamätihodnosti, ktorých zoznam vedú jednotlivé obce. 
6.8. Rešpektovať objekty, súbory alebo areály objektov, ktoré sú navrhované na vyhlásenie za kultúrne pamiatky, ako aj územia navrhované na vyhlásenie za pamiatkové rezervácie a pamiatkové zóny a ochranné pásma. 
6.9. Zohľadňovať archeologické lokality a náleziská, ktoré v Nitrianskom kraji majú mimoriadny význam najmä z hľadiska pravekého a starovekého osídlenia. Kultúrne dedičstvo a pamiatkový fond s dôrazom na ochranu archeologických lokalít a nálezov je podľa pamiatkového zákona limitujúcim faktorom využívania územia nielen nad terénom, ale najmä pod terénom, kde sa nachádzajú rôzne vrstvy a stopy hmotnej časti kultúrneho dedičstva. 
6.10. Vytvárať územnotechnické podmienky pre odkláňanie tranzitnej dopravy mimo existujúce či navrhované mestské pamiatkové rezervácie a pamiatkové zóny. 
7. Zásady a regulatívy verejného dopravného vybavenia 
7.1. Stabilizovať organizovaním nadradených dopravných zariadení dopravno-gravitačné centrum Nitra/Trnava ako súčasť základného dopravného zónovania Slovenskej republiky. 
7.2. Zohľadňovať a rezervovať koridory vo všetkých plánovacích a realizačných rozhodnutiach pre dopravné siete a zariadenia alokované v trasách multimodálnych koridorov (hlavná sieť TEN-T) prechádzajúcich Nitrianskym krajom: 
7.2.1. multimodálny koridor č. IV. (Berlín/Norimberg – Praha – Kúty – Bratislava) – Nové Zámky – Štúrovo – (Budapešť – Rumunsko/Turecko/Grécko) 15 lokalizovaný pre konvenčné trate železničnej a kombinovanej dopravy siete TEN-T, 
7.2.2. multimodálny koridor č. VII. vodná cesta Dunaj s verejnými prístavmi v Komárne a Štúrove. 
7.3. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru alokovanú a plánovanú v trasách mimokoridorových ITF sieti konvenčnej železničnej a kombinovanej dopravy TEN-T vo všetkých plánovacích a realizačných rozhodnutiach prechádzajúcu Nitrianskym krajom:
7.3.1. Nové Zámky – Komárno, 
7.3.2. Nové Zámky/Palárikovo – Levice– (Zvolen). 
7.4. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru alokovanú a schválenú v trasách mimokoridorovej ITF cestnej siete TEN-T vo všetkých plánovacích a realizačných rozhodnutiach prechádzajúcu Nitrianskym krajom: 
7.4.1. (Zvolen) – Šahy – (Budapešť). 
7.5. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru zaradenú podľa európskych dohôd (AGR) koridory ciest prechádzajúcich Nitrianskym krajom: 
7.5.1. E 58 (Viedeň – Bratislava)– hranice kraja – Nitra – hranice kraja (Zvolen – Košice – Vyšné Nemecké –Užhorod – Kišinev – Odesa – Cherson – Rostov na Done), 
7.5.2. E 77 (Pskov – Riga – Gdansk – Varšava – Krakov – Trstená – Ružomberok – Banská Bystrica – Zvolen)– hranice kraja – Šahy – hranice kraja (Budapešť), 
7.5.3. E 571 (Bratislava)– hranice kraja – Nitra – hranice kraja (Zvolen – Košice). 
7.6. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru navrhovanú ako upravená existujúca alebo výhľadová súčasť medzinárodných cestných sietí: 
7.6.1. Nitra – Nové Zámky – Komárno. 
7.7. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru zaradenú podľa európskych dohôd (AGC, AGTC) koridory konvenčných tratí a zariadenia železničnej a kombinovanej dopravy 
7.7.1. trate E 52, C – E 52 (Viedeň – Marchegg – Bratislava – Galanta) – Nové Zámky – Štúrovo – (Szob – Budapešť – Nyíregyháza), 
7.7.2. trate E 61, C – E 61 (Bratislava) – Nové Zámky – Komárno – (Komárom – Budapešť), 
7.7.3. hraničné železničné stanice s významom pre medzinárodnú kombinovanú dopravu Komárno, Štúrovo. 
7.8. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru zaradenú podľa európskych dohôd AGN Európska dohoda o hlavných vnútrozemských vodných cestách medzinárodného významu, existujúce aj plánované a Protokolu k Dohode AGTC o kombinovanej doprave po vnútrozemských vodných cestách k európskej dohode o najdôležitejších trasách medzinárodnej kombinovanej doprave a súvisiacich objektoch z roku 1991 
7.8.1. E 80, C – E 80 rieka Dunaj s verejnými prístavmi a terminálmi kombinovanej dopravy v prístavoch C – P 80 – 40 Komárno, P 80 – 41, C – P 80 – 41 Štúrovo, 
7.8.2. E 81, C – E 81 koridor rieky Váh od ústia do Dunaja po hranice kraja (v smere na Žilinu) s verejným prístavom v prístave P 81 – 01 Komárno a terminálom kombinovanej dopravy v prístave P81 – 02, C81 – 02 Šaľa. 
7.9. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru celoštátnej úrovne – koridory ciest 
7.9.1. (Dunajská Streda) – Nové Zámky – (Veľký Krtíš) (s existujúcimi a plánovanými komunikáciami), 
7.9.2. (Veľký Meder) – Komárno, 
7.9.3. Nitra – Topoľčany – (Partizánske), s vetvami Topoľčany – (Chynorany), Nitra – (Hlohovec). 
7.10. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru nadregionálnej úrovne – koridory konvenčných železničných tratí 
7.10.1. (Dunajská Streda) – Komárno, 
7.10.2. Šurany – Nitra – (Prievidza), 
7.10.3. Kozárovce – Lužianky – Zbehy – (Leopoldov). 
7.11. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru nadregionálnej úrovne – koridory ciest 
7.11.1. (Galanta) – Šaľa – Nové Zámky – Štúrovo, 
7.11.2. (Šoporňa) – Šaľa, 
7.11.3. Komárno – Štúrovo, 
7.11.4. (Hronský Beňadik) – Kalná nad Hronom – Štúrovo, 
7.11.5. Nitra – Vráble – Kalná nad Hronom – Levice. 
7.12. Rešpektovať dopravnú infraštruktúru nadregionálnej úrovne – existujúce a potenciálne letisko pre medzinárodnú dopravu v Nitre – Janíkovce. 
7.13. Proporcionálne podporovať doplnkové postavenie dopravnej infraštruktúry prechádzajúce Nitrianskym krajom medzinárodného, celoštátneho a nadregionálneho významu, ktorá, spolu s paneurópskymi multimodálnymi koridormi ITF a sieťami TEN_T, vytvára nadradenú dopravnú sústavu Slovenskej republiky. 
7.14. Rezervovať koridory pre výhľadové trasy rýchlostných ciest R3, R7 a R8 na území Nitrianskeho kraja: 
7.14.1. koridor rýchlostnej cesty R3 s obchvatom mesta Šahy po jeho západnej strane, vybudovaním križovatky s navrhovanou trasou rýchlostnej komunikácie R7, obchvatom obcí Tupá a Horné Semerovce po ich západnej strane, obchvatom obce Hokovce po jej západnej strane, 
7.14.2. koridor rýchlostnej cesty R7vedený od hranice Trnavského samosprávneho kraja severne od obce Salaše, v smere severne od Nových Zámkov, v pokračovaní severne od Bešeňova, medzi Bánovom a Veľkými Lovcami, severne od obce Čechy severne od Kolty a Čaky, severne nad Želiezovcami v smere Dolné Semerovce a Veľké Turovce s prechodom do Banskobystrického kraja severne nad Tešmákom, 
7.14.3. koridor rýchlostnej cesty R8 v trase vedenejod napojenia na rýchlostnú cestu R1 západne od Nitry v polohe západne od cesty I/64, východne od Topoľčian, v pokračovaní medzi obcami Bošany a Krušovce a prechodom do Trenčianskeho kraja východne od Rajčian. 
7.15. Pre cesty I. triedy zabezpečiť územnú rezervu pre výhľadové usporiadanie v základnej kategórii C 11,5/80-60, v kategórii C9,5/80-60 (v súbehu s rýchlostnými cestami), prípadne v štvorpruhovej kategórii C 22,5/100-70 (ak sa preukáže potreba na základe prognózy intenzity dopravy) 
7.16. Rezervovať koridor pre privádzač Selenec z rýchlostnej cesty R1 s prepojením do križovatky cesty I/65, I/64 a I/51. 
7.17. Cesta I/51 Nitra – Levice: rezervovať koridor pre šírkové usporiadanie trasy na kategóriu C11,5/80 s 
7.17.1. obchvatom Veľkého Lapáša a Veľkých Janíkoviec, 
7.17.2. obchvatom Vráblov s riešením mimoúrovňového križovania s železničnou traťou,
7.17.3. obchvatom Teliniec, 
7.17.4. obchvatom Čifár, 
7.17.5. obchvatom Veľkého Ďura, 
7.17.6. obchvatom Hornej Seči s riešením mimoúrovňového križovania so železničnou traťou, 
7.17.7. preložka v severozápadnej časti Levíc 
7.17.8. rozšírenie na území mesta Nitra. 
7.18. Rezervovať koridor pre výhľadovú úpravu cesty I/63 v úseku hranica kraja s Trnavským krajom–Komárno–Štúrovo na požadovanú kategóriu I. triedy (C11,5/80) s
7.18.1. obchvatom Bodze, 
7.18.2. obchvatom Tône, 
7.18.3. obchvatom Komárna – Novej Stráže, 
7.18.4. obchvatom Komárna po severnej strane južne od NPR Apáli s pripojením na navrhovanú cesty I/64, 
7.18.5. obchvatom Iže, 
7.18.6. obchvatom Patiniec, 
7.18.7. obchvatom Radvane nad Dunajom a Moče, 
7.18.8. obchvatom Mužle. 
7.19. Rezervovať koridor pre novú trasu cesty I/64 v úseku prieťah mestom Nitra – križovatka s rýchlostnou cestou R1 – Nové Zámky – Komárno mimo osídlenia v kategórii C11,5/80 s možnosťou dobudovania na štvorpruhovú cestu podľa nárastu dopravnej záťaže.. Rezervovať koridor pre výhľadový východný obchvat mesta Komárno s prepojením novým mostom cez Dunaj na východnej strane Komárna na maďarskú cestnú sieť. 
7.20. Cesta I/64: rezervovať koridor pre obchvat obcí Čakajovce a Dražovce. 
7.21. Cesta I/75 (Galanta) – Šaľa – Nové Zámky: rezervovať koridor obchvatu Šale preložkou cesty I/75 vedenou severne od obcí Králová nad Váhom a Dlhá nad Váhom s pripojením na obchvat miestnej časti Veča s následným napojením na obchvat Trnovca nad Váhom. 
7.22. Cesta I/75: rezervovať koridor pre vybudovanie obchvatu Trnovca nad Váhom, 
7.23. Cesta I/76 (Hronský Beňadik, od R1) – Štúrovo: rezervovať koridor pre nové vedenie trasy cesty s možnosťou jej postupného vybudovania podľa dopravného zaťaženia na 
    4-pruhovú cestu a s možnosťou dobudovania vo výhľade na rýchlostnú komunikáciu v závislosti na intenzite medzinárodnej dopravy s križovatkou na navrhovanej trase rýchlostnej cesty R7 a s 
7.23.1. obchvatom Štúrova po západnej strane s novým hraničným priechodom a premostením Dunaja, 
7.23.2. obchvatom obcí Kamenný Most, Kamenín, Bíňa, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce a Šarovce, 
7.23.3. obchvatom obcí Nový Tekov, Veľké a Malé Kozmálovce. 
7.24. Cesta I/76: obchvat Kalnej nad Hronom s mimoúrovňovým križovaním železničnej trate č. 150 s výhľadom zapojenia do novej trasy cesty I/76. 
7.25. Rezervovať koridor pre preložku cesty I/76 v meste Želiezovce s rezervovaním koridoru pre jej pripojenie na novo navrhovanú trasu cesty I/76. 
7.26. Pre cesty II. a III. triedy zabezpečiť územnú rezervu pre výhľadové šírkové usporiadanie v kategórii C9,5/80-60 a C7,5/70-50, prípadne C22,5/80-60 (ak je preukázaná potreba na základe prognózy intenzity dopravy) 
7.27. Cesta II/499 (Piešťany) – Topoľčany: rezervovať koridor pre vybudovanie preložky pri obci Bojná a obchvatu Topoľčian juhozápadne od mesta (medzi Nemčicami a 18 Topoľčanmi) s napojením na súčasnú I/64a územia pre budovanie križovatiek na rozhraní viacerých obcí. 
7.28. Cesta II/513 (Hlohovec) – Nitra: rezervovať koridor pre obchvat obce Rišňovce s napojením na novú trasu rýchlostnej cesty R8 na západnom okraji mesta Nitra s možnosťou preradenia na cestu I. triedy a kategóriu C11,5/80 a možnosťou jej postupného vybudovania podľa dopravného zaťaženia na 4-pruhovú komunikáciu. 
7.29. Cesta II/562 Nitra – Trnovec nad Váhom: rezervovať koridor pre šírkové usporiadanie súčasnej cesty II/562 na C11,5/80 tak, aby prepojenie krajského sídla s okresným bolo na úrovni I. triedy a na území mesta mohla plniť funkciu privádzača na rýchlostnú cestu R1. 
7.30. Cesta II/573: rezervovať koridor pre vybudovanie obchvatu obce Kameničná a mesta Kolárovo.. 
7.31. Rezervovať koridor pre pripojenie cesty II/564 na novo navrhovanú trasu cesty I/76.
7.32. Cesta II/511: rezervovať koridor pre obchvat obcí Bešeňov, Dolný Ohaj a mesta Zlaté Moravce. 
7.33. Rezervovať koridor pre preložku cesty II/509 v obci Gbelce. 
7.34. Cesta II/580: rezervovať koridor pre obchvat mesta Šurany. 
7.35. Rezervovať koridor pre vybudovanie cesty III. triedy od cesty II/580 pri obci Podhájska cez Máriačalád na Čechy s pripojením na cestu I/75 v obci Kolta. 
7.36. Rezervovať koridor pre prepojenia obcí Dolných Obdokoviec s Babindolom, prepojenia obcí Nových Sadov – časť Sila s Lukáčovcami,prepojenia obcí Tajná s Nevidzanmi a obchvat obce Chľaba a preložky ciest pri obci Tekovské Lužany a Hurbanovo cestami III. triedy. 
7.37. Zabezpečiť územnoplánovaciu prípravu a rezervovať územie pre výhľadové prebudovanie úrovňových priechodov (ako bodových nedostatkov) ciest I. a II. triedy so železničnými traťami na mimoúrovňové. 
7.38. Rezervovať územie pre úpravu šírkového usporiadania prepojenia cesty I/51 zo Žemberoviec po hranicu kraja (v smere na Dudince) (III/05162) na kategóriu C9,5/80.
7.39. Rezervovať koridor pre prepojenie obcí Dolných Obdokoviec s Babindolom a prepojenie obcí Nových Sadov – časť Sila s Lukáčovcami. 
7.40. Orientovať pozornosť predovšetkým na rekonštrukciu a homologizáciu ciest II. a III. triedy v zázemí sídelných centier v parametroch pre prevádzku autobusovej hromadnej dopravy a v záujme vytvorenia predpokladov lepšej dostupnosti obcí v suburbanizačnom priestore centier. 
7.41. Zabezpečiť rozvoj regionálnej hromadnej dopravy v zázemí sídelných centier v záujme zlepšenia dostupnosti z rozvojových obcí v suburbanizačnom priestore do centier a medzi nimi. 
7.42. Vytvoriť podmienky pre modernizáciu trate 130 (Bratislava) – Nové Zámky – Štúrovo na traťovú rýchlosť 160km/h. 
7.43. Vytvoriť územnotechnické podmienky pre modernizáciu trate 131 (Dunajská Streda) – Komárno na traťovú rýchlosť 120 km/h, vrátane elektrifikácie a technickej modernizácie.
7.44. Vytvoriť územnotechnické podmienky pre elektrifikáciu a technickú modernizáciu trate 141 (Leopoldov) – Nitra – Kozárovce. 
7.45. Rezervovať koridor pre výhľadové vybudovanie železničného prepojenia Nitra – Šaľa so zapojením na trať 130 v priestore Trnovca nad Váhom. 
7.46. Rezervovať koridor pre výhľadové prepojenie tratí 134 a 136 Kolárovo – Neded. 
7.47. Rezervovať koridor pre výhľadové prepojenie trate zo Štúrova do Ostrihomu (Maďarsko) s premostením Dunaja západne od mesta Štúrovo v nadväznosti na navrhované cestné premostenie. 
7.48. Rezervovať priestor pre vybudovanie nového prístavu v lokalite Komárno – Harčáš
7.49. Vytvoriť územnotechnické podmienky a zabezpečiť územnoplánovaciu prípravu pre modernizáciu letiska Nitra – Janíkovces jeho napojením na cestnú sieť. 
7.50. Rezervovať priestor pre vybudovanie nového nákladného a osobného prístavu v Štúrove. 
7.51. Rezervovať priestor pre vybudovanie kompy v Štúrove na prepravu nákladných motorových vozidiel a nákladných súprav v nadväznosti na nový prístav v Štúrove. 
7.52. Rezervovať priestor pre vybudovanie nového prístavu v Šali. 
7.53. Rezervovať priestor pre výhľadové vybudovanie prístaviska v Kolárove. 
7.54. Rezervovať priestory pre vybudovanie malých prístavov pre rekreačnú plavbu a priestory pre kompy pre obyvateľov a osobné automobily v priestoroch obcí Iža a Kravany nad Dunajom. 
7.55. Rezervovať priestor pre lokalizáciu a ďalší rozvoj terminálov kombinovanej dopravy v mestách Nitra, Nové Zámky, Komárno a Štúrovo, s možnosťou budovania logistických centier. 
7.56. Rezervovať priestor pre výhľadové vybudovanie nových hraničných priechodov v Komárne a Štúrove nadväzne na realizáciu nových trás I/64 a I/76 a premostením Dunaja. 
7.57. Dodržiavať vyhlásené ochranné pásma letísk na území kraja. 
8. Zásady a regulatívy verejného technického vybavenia 
8.1. V oblasti vodného hospodárstva 
8.1.1. Na úseku všeobecnej ochrany vôd: 
8.1.1.1. vytvárať územnotechnické podmienky pre všestrannú ochranu vôd vrátane vodných ekosystémov a od vôd priamo závislých ekosystémov v krajine, 
8.1.1.2. rešpektovať pri podrobnejších dokumentáciách ochranné pásma pre vodné toky podľa zákona č.364/2004 Z. z. o vodách. 
8.1.2. Na úseku odtokových pomerov v povodiach: 
8.1.2.1. rešpektovať a zachovať v riešení všetky vodné prvky v krajine (sieť vodných tokov, vodných plôch, mokrade) a s nimi súvisiace biokoridory a biocentrá, 
8.1.2.2. dodržiavať princíp zadržiavania vôd v povodí (vrátane urbanizovaných povodí),
8.1.2.3. navrhovať v rozvojových územiach technické opatrenia na odvádzanie vôd z povrchového odtoku na báze retencie (zadržania) v povodí, s vyústením takého množstva vôd do koncového recipienta, aké odtekalo pred urbanizáciou jednotlivých zastavaných plôch (vrátane urbanizovaných povodí), 
8.1.2.4. zlepšovať vodohospodárske pomery na malých vodných tokoch a v povodí zásahmi smerujúcimi k stabilizácii pomerov v extrémnych situáciách tak povodňových, ako aj v období sucha, 
8.1.2.5. revitalizovať odstavené korytá, Starú Nitru, Starú Žitavu a ďalej rameno Malú Nitru, tok Dlhý, odstavené ramená dolného Hrona a dolného Ipľa kanál a do odstavených korýt tokov zabezpečovať dostatočné množstvo kvalitnej vody, 
8.1.2.6. podporovať výstavbu objektov protipovodňovej ochrany územia a nenavrhovať v inundačnom území tokov výstavbu a iné nevhodné aktivity,
 8.1.2.7. zabezpečovať na neupravených úsekoch tokov predovšetkým ochranu intravilánov miest a obcí, nadväzne komplexne riešiť odtokové pomery na vodných tokoch s dôrazom na odvedenie vnútorných vôd podľa Programu protipovodňovej ochrany SR v súlade s ekologickými limitmi využívania územia a ochrany prírody, 
8.1.2.8. nevytvárať na vodných tokoch na území Nitrianskeho samosprávneho kraja nové migračné bariéry a zariadenia, ktorých výstavba alebo prevádzka ich ochudobňuje o vodu, poškodzuje alebo likviduje brehové porasty alebo mení ich prírodný charakter.
8.1.2.9. vytvárať územno-technické predpoklady na úpravu, revitalizáciu a polyfunkčné zameranie s cieľom zlepšenia prietočnosti Hrona, vrátane odberov aj na priemyselné využitie na jeho strednom a dolnom toku, v súlade s dokumentom Koncepcia vodohospodárskej politiky SR do roku 2015. 
8.1.3. Na úseku odvedenia vnútorných vôd: 
8.1.3.1. rezervovať plochy pre rekonštrukciu čerpacích staníc Komoča, Čergov (k. ú. Kolárovo) za účelom zvýšenia ich kapacít, 
8.1.3.2. rezervovať plochy pre vybudovanie čerpacích staníc Vlčany, Stará Guta, 
8.1.3.3. rezervovať koridory na vybudovaniepríslušnej kanálovej siete k novobudovaným čerpacím staniciam. 
8.1.4. Na úseku vodných nádrží a prevodov vody: 
8.1.4.1. zabezpečiť územnú ochranu pre: hať Kamenín na Hrone – kategória „B“, nádrž Obyce na Žitave – kategória „C“ (po 25 rokoch), nádrž Hostie na Hostianskom potoku – evidovaná lokalita vodohospodárskeho diela, Horné Turovce na Krupinici – evidovaná lokalita vodohospodárskeho diela, Plášťovce na Litave –evidovaná lokalita vodohospodárskeho diela, Bojná na Bojnianke – evidovaná lokalita vodohospodárskeho diela, hať Kamenica na Hrone – evidovaná lokalita vodohospodárskeho diela a stupeň Kolárovo na splavnenie Váhu. 
8.1.4.2. zabezpečiť pre nadlepšenie prietokov a zabezpečenie minimálnych prietokov (bilančný -MQ, min. potrebný MPP, minimálny zostatkový, sanitárny prietok) Hrona v jeho dolnom úseku vodný zdroj s objemom minimálne 25,0 mil. m3 (najmä v profile VS Veľké Kozmálovce pre rozšírenie a dobudovanie JE Mochovce) v súlade s Generelom ochrany a racionálneho využívania vôd (2002) a „Koncepciou vodohospodárskej politiky SR do r. 2015". 
8.1.4.3. Pri navrhovaní využívania hydroenergetického potenciálu riek zohľadňovať nielen ekonomické, ale aj ekologické kritériá v súlade so schválenými rozvojovými a koncepčnými dokumentmi. 
8.1.4.4. Nepovoľovať výstavbu malých vodných elektrární (MVE) na vodných tokoch, ktoré sa nachádzajú v chránených územiach, resp. sú zaradené do sústavy NATURA 2000.
8.1.4.5. Pri výstavbe nových, ako aj už na jestvujúcich vodných dielach zabezpečiť pozdĺžnu spojitosť tokov a habitatov, spriechodnenie a odstraňovanie migračných bariér.
8.1.5. Na úseku verejných vodovodov: 
8.1.5.1. vytvárať územnotechnické predpoklady pre komplexné zabezpečenie zásobovania obyvateľstva pitnou vodou, zvyšovanie podielu zásobovaných obyvateľov pitnou vodou z verejných vodovodov s cieľom približovať sa postupne k úrovni vyspelých štátov EÚ,
8.1.5.2. chrániť v maximálnej možnej miere zdroje pitnej vody, rešpektovať vymedzené vodárenské zariadenia regionálneho významu, vrátane ich ochranných pásiem, 
8.1.5.3. zvyšovať využívanie kapacít vybudovaných veľkozdrojov pitnej vody urýchlením výstavby prívodov vody a vodovodných sietí v obciach v bilančnom dosahu týchto zdrojov, 
8.1.5.4. zvyšovať spoľahlivosť zásobovania pitnou vodou rozširovaním diverzifikácie zdrojov, využívaním vzájomného prepojenia zdrojov podzemnej a povrchovej vody a budovaním vodárenských dispečingov, 
8.1.5.5. zabezpečovať územnú prípravu pre výstavbu veľkokapacitných zdrojov vody na zásobovanie v deficitných oblastiach a v oblastiach s ohrozenou kvalitou vody, 
8.1.5.6. zabezpečovať územnú prípravu zdrojov vody tak, aby sa docielil súlad medzi predpokladaným nárastom obyvateľov a ostatných sídelných aktivít a rozvojom vodného hospodárstva, ochranou prírody a ekologickou stabilitou územia, 
8.1.5.7. zabezpečovať integrovanú ochranu vodárenských zdrojov pre trvalo udržateľné využívanie zdrojov pitnej vody, rešpektovanie pásiem ochrany vodárenských zdrojov (pásma hygienickej ochrany), 
8.1.5.8. zabezpečovať ochranu lokálnej, ako aj nadradenej vodárenskej infraštruktúry (ochranné pásma vodovodov, vodojemov, ČS a pod.), v prípade možností aj s ponechaním manipulačných pásov, 
8.1.5.9. rezervovať územie pre vybudovanie prívodu vody v smere (Gabčíkovo) – Vlčany – Nové Zámky, prepojenie diaľkovodu Vlčany – Černík, 
8.1.5.10. rezervovať územie pre dobudovanie prívodov vody a vodovodných sietí v sídlach v ochrannom pásme jadrovej elektrárne Mochovce, dokončenie rozostavaných a projektovaných stavieb, vrátane prepojenia so Stredoslovenskou vodárenskou sústavou v línii Tlmače – (Nová Baňa), 
8.1.5.11. rezervovať územie pre prívod vody Malá Mužla – Štúrovo, 
8.1.5.12. vytvárať územné predpoklady pre zabezpečenie prívodu kvalitnej pitnej vody vo vodovodoch v okresoch Komárno, Levice, Nové Zámky, najmä v oblastiach s nedostatkom zdrojov vody, vhodnej na zásobovanie pitnou vodou, 
8.1.5.13. realizovať projekty „Región Želiezovce – zásobovanie pitnou vodou“, a „Región Ipeľ – zásobovanie pitnou vodou“, 
8.1.5.14. rezervovať územie pre skupinový vodovod Čankov – Demandice, 
8.1.5.15. rezervovať územie pre prívod vody Veľký Cetín – Nitra, 
8.1.5.16. rezervovať územie pre rozšírenie skupinového vodovodu Nitra – Čab, 
8.1.5.17. rezervovať územie pre prepojenie Ponitrianskeho skupinového vodovodu s diaľkovodom(Gabčíkovo – Jelka – Galanta) – Nitra, 
8.1.5.18. rezervovať územie pre rozšírenie skupinového vodovodu Zlaté Moravce – Vráble,
8.1.5.19. rezervovať územie pre akumuláciu a prívod vody SV Brestovec – Sokolce
8.1.5.20. rezervovať územie pre prívod vody Beladice – Neverice – Ladice – Kostoľany pod Tribečom, 
8.1.5.21. rezervovať územie pre predĺženie diaľkového prívodu vody od vodojemu Kalvária v Leviciach po čerpaciu stanicu v Tlmačoch, čo umožní v prípade potreby prepojiť Západoslovenskú a Stredoslovenskú vodárenskú sústavu, 
8.1.5.22. rezervovať územie pre vybudovanie vodovodov v obciach bez vodovodu. 
8.1.6. Na úseku verejných kanalizácií: 
8.1.6.1. podmieniť nový územný rozvoj obci napojením na existujúcu, resp. navrhovanú verejnú kanalizačnú sieť, s následným čistením komunálnych odpadových vôd v ČOV. Pri odvádzaní prívalových dažďových vôd z rozvojových plôch do vodných tokov zabezpečiť redukciu a reguláciu odtoku vypúšťaných vôd v zmysle legislatívnych požiadaviek. 
8.1.6.2. preferovať v návrhu skupinové kanalizácie pre aglomerácie viacerých sídiel so spoločnou ČOV, 
8.1.6.3. vymedziť územné rezervy plôch a koridorov pre kanalizačné stavby nadradeného významu, 
8.1.6.4. preferovať v návrhu odkanalizovania menších obcí delené sústavy so zadržiavaním dažďových vôd v území, 
8.1.6.5. zabezpečiť požiadavky v oblasti odkanalizovania s cieľom postupne zvyšovať úroveň v odkanalizovaní miest a obcí v súlade s požiadavkami legislatívy EU, 
8.1.6.6. zabezpečiť prioritne územnotechnické podmienky pre vybudovanie kanalizácie vrátane ČOV na území obcí ležiacich v ochranných pásmach prírodných, liečivých a prírodných minerálnych zdrojov, 
8.1.6.7. zabezpečiť územnotechnické podmienky pre zodpovedajúcu úroveň odvádzania a čistenia komunálnych odpadových vôd s odstraňovaním nutrientov z tých aglomerácií, kde nebolo toto čistenie uskutočnené v požadovanom horizonte (do 31. 12. 2010, aglomerácie väčšie ako 10 tis. EO) v súlade s legislatívnymi požiadavkami, 
8.1.6.8. zabezpečiť územnotechnické podmienky pre zodpovedajúcu úroveň odvádzania a sekundárneho (biologického) čistenia komunálnych odpadových vôd z aglomerácií s produkciou organického znečistenia od 2000 EO do 10 000 EO v časovom horizonte do 31. 12. 2015 v súlade s plánom rozvoja verejných kanalizácií, 
8.1.6.9. zabezpečiť, ak je v aglomeráciách s veľkosťou pod 2000 EO vybudovaná stoková sieť, územnotechnické podmienky pre primeranú úroveň čistenia komunálnych alebo splaškových odpadových vôd tak, aby bola 23 zabezpečená požadovaná miera ochrany recipienta; opatrenia realizovať priebežne v súlade s plánom rozvoja verejných kanalizácií, 
8.1.6.10. zabezpečiť územnotechnické podmienky pre výstavbu alebo dobudovanie stokových sietí a výstavbu nových ČOV, prípadne rozšírenie, intenzifikáciu alebo obnovu existujúcich ČOV v aglomeráciách nad 10 000 obyvateľov (v zmysle prílohy č. 4.1 Vodného plánu Slovenska): 1. aglomerácia Štúrovo, 2. aglomerácia Levice, 3. aglomerácia Kolárovo, 4. aglomerácia Zlaté Moravce, 5. aglomerácia Topoľčany, 6. aglomerácia Šurany, 7. aglomerácia Nové Zámky, 8. aglomerácia Nitra 
8.1.6.11. zabezpečiť územnotechnické podmienky pre na splnenie cieľov stanovených do roku 2015 výstavbu kanalizačných systémov a rozšírenie, intenzifikácie alebo obnovy ČOV v aglomeráciách od 2 000 do 10 000 ekvivalentných obyvateľov (v zmysle prílohy č. 4.1 Vodného plánu Slovenska): 1. aglomerácie v okrese Komárno: Hurbanovo, Pribeta, Bátorove Kosihy, Svätý Peter, Marcelová, Nesvady, Zemianska Olča, Zlatná na Ostrove, 2. aglomerácie v okrese Levice: Šahy, Tekovské Lužany, Želiezovce, Tlmače, Hronovce, 3. aglomerácie v okrese Nitra: Branč, Mojmírovce, Cabaj – Čápor, Veľké Zálužie, Vráble, Výčapy – Opatovce, 4. aglomerácie v okrese Nové Zámky: Dvory nad Žitavou, Dolný Ohaj, Gbelce, Svodín, Strekov, Komjatice, Mojzesovo, Palárikovo, Tvrdošovce, Bánov, Kmeťovo, 5. aglomerácie v okrese Šaľa: Diakovce, Tešedíkovo, Trnovec nad Váhom, Močenok, Selice, Vlčany, 6. aglomerácie v okrese Topoľčany: Solčany, Preseľany, Bojná, Kovarce, 7. aglomerácie v okrese Zlaté Moravce: Topoľčianky – navrhuje sa zmena odvádzania odpadových vôd z tejto aglomerácie na ČOV Zlaté Moravce. 
8.2. V oblasti energetiky 
8.2.1. Rešpektovať existujúce koridory vedení 220kV a 400kV a navrhované siete v existujúcich, či novo navrhovaných koridoroch. 
8.2.2. Rezervovať koridor pre nové 2x400 kV vedenie ZVN v profile (Gabčíkovo) – Veľký Ďur. 
8.2.3. Rezervovať územie pre rozšírenie koridoru jestvujúceho vedenia V 274 na území Nitrianskeho kraja (Križovany – Bystričany) pre výstavbu nového 2x400 kV vedenia ZVN, pričom sa koridor rozšíri zo súčasných 55 m na 80 m vrátane ochranného pásma.
8.2.4. Rezervovať koridor pre 1x400 kV vedenie ZVN v trase Veľký Ďur – Levice, ktorý je situovaný súbežne s jestvujúcim 400 kV vedením V490 po jeho južnej strane. 
8.2.5. Rešpektovať existujúce koridory vedení 110kV a navrhované siete v existujúcich, či novo navrhovaných koridoroch. 
8.2.6. Chrániť koridor pre realizáciu dvojlinky 2x 110 kV v súčasnom koridore Veľký Ďur – Nitra Čermáň. 
8.2.7. Chrániť koridor pre vybudovanie vedenia 2x110 kVDuslo Šaľa – Nitra Čermáň. 
8.2.8. Chrániť koridor pre realizáciu dvojlinky 2x110 kV v súčasnom koridore Veľký Ďur – Mochovce. 
8.2.9. Chrániť koridor pre realizáciu dvojlinky 2x110 kV v trase Komárno – Štúrovo. 
8.2.10. Chrániť koridor pre realizáciu dvojlinky 2x110 kV v trase Levice – (Nová Baňa – Žiar nad Hronom). 
8.2.11. Rezervovať koridor pre pripravované nové vedenie ZVN 2x400 kV V479/480 Gabčíkovo – Veľký Ďur do elektrickej stanice Gönyú (HU). 
8.2.12. Rešpektovať koridory súčasných plynovodov a novo navrhované siete koridorov alebo siete plynovodov určené na rekonštrukciu. 
8.2.13. Rešpektovať koridory medzištátnych plynovodov. 
8.2.14. Rezervovať koridor pre trasu tepelných napájačov SE, a.s. EMO o.z. Mochovce – Levice, Mochovce – Tlmače a Mochovce – Vráble – Nitra a tepelný napájač (ENO – Partizánske) – Topoľčany. 
8.2.15. Presadzovať uplatnením energetickej politiky SR, regionálnej energetickej politiky a využitím kompetencie miestnych orgánov samosprávy budovanie kogeneračných zdrojov na výrobu elektriny a tepla a tam, kde je to ekonomicky a environmentálne zdôvodniteľné, udržať a inovovať už vybudované systémy s centralizovaným zásobovaním obyvateľstva teplom. 
8.2.16. Utvárať priaznivé podmienky pre intenzívnejšie využívanie obnoviteľných a druhotných zdrojov energie ako lokálnych doplnkových zdrojov k systémovej energetike
8.2.17. Obnoviteľné a druhotné zdroje energie situovať mimo zastavané a obytné zóny.
8.2.18. Podporovať a presadzovať v regiónoch s podhorskými obcami využitie miestnych energetických zdrojov (biomasa, geotermálna a solárna energia, malé vodné elektrárne a pod.) pre potreby obyvateľstva i služieb. 
8.3. V oblasti telekomunikácií 
8.3.1. Rešpektovať jestvujúce trasy a ochranné pásma telekomunikačných vedení a zariadení. 
8.3.2. Rešpektovať situovanie telekomunikačných a technologických objektov. 
8.3.3. Akceptovať potrebu budovania telekomunikačnej infraštruktúry v nových rozvojových lokalitách. 
8.3.4. Vytvárať územnotechnické podmienky pre rozširovanie mobilnej siete GSM a umožniť aj služby mobilnej siete tretej generácie – UMTS s vysokorýchlostnou dátovou sieťou. 
8.3.5. Vytvárať územnotechnické podmienky pre budovanie prístupovej telekomunikačnej siete v optickom prevedení s maximálnym prístupom až k zákazníkovi. 
8.3.6. Vytvárať územnotechnické podmienky pre rozširovanie rozsahu telekomunikačných služieb v pevnej aj mobilnej sieti. 
8.4. V oblasti odpadového hospodárstva 
8.4.1. uprednostňovať separovaný zber využiteľných zložiek s cieľom znížiť množstvo komunálneho odpadu, 
8.4.2. vypracovať a priebežne aktualizovať programy odpadového hospodárstva Nitrianskeho kraja.

II. VEREJNOPROSPEŠNÉ STAVBY ZMENY A DOPLNKY Č.1 
Verejnoprospešné stavby, v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie, spojené s realizáciou uvedených záväzných regulatívov sú: 
1. V oblasti cestnej dopravy 
1.1. Rýchlostné cesty R3, R7 a R8 a ich zariadenia na území Nitrianskeho kraja. 
1.2. Privádzač Selenec z rýchlostnej cesty R1 s prepojením do križovatky ciest I/65, I/64 a I/51 
1.3. Cesta I/51 Nitra – Levice šírkové usporiadanie cesty na kategóriu C11,5/80 a: 
1.3.1. obchvat Veľkého Lapáša a Veľkých Janíkoviec, 
1.3.2. obchvat Vráblova mimoúrovňovékrižovanie s železničnou traťou, 
1.3.3. obchvat Teliniec, 
1.3.4. obchvat Čifár, 
1.3.5. obchvat Veľkého Ďura, 
1.3.6. obchvat Hornej Seči s riešením mimoúrovňového križovania so železničnou traťou,
 1.3.7. preložka v severozápadnej časti Levíc 
1.3.8. rozšírenie na území mesta Nitra.
1.4. Cesta I/63 v úseku hranica kraja s Trnavským krajom – Komárno – Štúrovo šírkové usporiadanie cesty na kategóriu C11,5/80 a: 
1.4.1. obchvat Bodze, 
1.4.2. obchvat Tône, 
1.4.3. obchvat Komárna – Novej Stráže, 
1.4.4. obchvat Komárna s pripojením na navrhovanú cestu I/64, 
1.4.5. obchvat Iže, 
1.4.6. obchvat Patiniec, 
1.4.7. obchvat Radvane nad Dunajom a Moče, 
1.4.8. obchvat Mužle. 
1.5. Cesta I/64 ako nová cesta v úseku prieťah mestom Nitra – rýchlostná cesta R1 – Nové Zámky – Komárno s výhľadovým premostením Dunaja na východnej starne Komárna.
1.6. Cesta I/64: obchvat obcí Čakajovce a Dražovce. 
1.7. Cesta I/75 (Galanta) – Šaľa – Nové Zámky: 
1.7.1. obchvat Šale, 
1.7.2. obchvat Trnovca nad Váhom. 
1.8. Cesta I/76 (Hronský Beňadik) – Štúrovo: 
1.8.1. obchvat Štúrova s novým hraničným priechodom a premostením Dunaja, 
1.8.2. obchvat obcí Kamenný Most, Kamenín, Bíňa, Čata, Pohronský Ruskov, Hronovce, Želiezovce a Šarovce, 
1.8.3. obchvat obcí Nový Tekov, Veľké a Malé Kozmálovce, 
1.8.4. obchvat Kalnej nad Hronom s mimoúrovňovým križovaním železničnej trate č. 150 s výhľadom zapojenia do novej trasy cesty I/76, 
1.8.5. preložka cesty I/76 v meste Želiezovce a jej pripojenie na novo navrhovanú trasu cesty I/76. 26 
1.9. Cesta II/499 (Piešťany) – Topoľčany: preložka cesty pri obci Bojná a obchvat Topoľčian s napojením na súčasnú I/64. 
1.10. Cesta II/513 (Hlohovec) – Nitra: obchvat obce Rišňovce s napojením na novú trasu rýchlostnej cesty R8. 
1.11. Cesta II/562 Nitra – Trnovec nad Váhom: šírkové usporiadanie súčasnej cesty II/562 na C11,5/80. 
1.12. Cesta II/573 obchvat obce Kameničná a mesta Kolárovo. 
1.13. Pripojenie cesty II/564 na novo navrhovanú trasu cesty I/76. 
1.14. Cesta II/511: obchvat obcí Bešeňov, Dolný Ohaj a mesta Zlaté Moravce. 
1.15. Preložka cesty II/509 v obci Gbelce. 
1.16. Cesta II/580: obchvat mesta Šurany. 
1.17. Cesta III. triedy od cesty II/580 pri obci Podhájska cez Máriačalád na Čechy s pripojením na cestu I/75 v obci Kolta. 
1.18. Trasy prepojenia obcí Dolných Obdokoviec s Babindolom, prepojenia obcí Nových Sadov – časť Sila s Lukáčovcami prepojenia obcí Tajná s Nevidzanmi, obchvat obce Chľaba, preložky pri obciach Tekovské Lužany a Hurbanovo. 
1.19. Homogenizácia ciest prvej triedy na kategóriu C11,5/80, ciest druhej triedy na kategóriu C9,5/80 a ciest tretej triedy na kategóriu C7,5/60. 
1.20. Prebudovanie úrovňových priechodov (ako bodových nedostatkov) ciest I. a II. triedy so železničnými traťami na mimoúrovňové. 
1.21. Šírkové usporiadanie prepojenia cesty I/51 zo Žemberoviec po hranicu kraja (v smere na Dudince) (III/05162) na kategóriu C9,5/80. 
1.22. Hraničné priechody v Komárne a Štúrove nadväzne na realizáciu nových trás I/64 a I/76 a premostení Dunaja. 
2. V oblasti železničnej dopravy 
2.1. Modernizácia trate 130 (Bratislava) – Nové Zámky – Štúrovo na traťovú rýchlosť 160km/h. 
2.2. Modernizácia trate 131 (Dunajská Streda) – Komárno na traťovú rýchlosť 120 km/h, vrátane elektrifikácie a technickej modernizácie. 
2.3. Elektrifikácia a technická modernizácia trate 141 (Leopoldov) – Nitra – Kozárovce. 
3. V oblasti vodnej dopravy 
3.1. Stavby spojené s budovaním hlavných vnútrozemských ciest podľa európskych dohôd AGN (Európska dohoda o hlavných vnútrozemských vodných cestách medzinárodného významu), a Protokolu k Dohode AGTC o kombinovanej doprave po vnútrozemských vodných cestách k európskej dohode o najdôležitejších trasách medzinárodnej kombinovanej doprave a súvisiacich objektoch z roku 1991 na území Nitrianskeho kraja na riekach: 
3.1.1. E 80, C – E 80 Dunaj a verejné prístavy a terminály kombinovanej dopravy v prístavoch C – P 80 – 40 Komárno, P 80 – 41, C – P 80 – 41 Štúrovo, 
3.1.2. E 81, C – E 81 Váh od ústia do Dunaja po hranice kraja (v smere na Žilinu) a verejný prístav v prístave P 81 – 01 Komárno a terminál kombinovanej dopravy v prístave P81 – 02, C81 – 02 Šaľa. 
3.2. Nový prístav v lokalite Komárno – Harčáš. 
3.3. Nový prístav v Štúrove. 
3.4. Nový prístav v Šali. 
3.5. Prístavisko v Kolárove. 
3.6. Prístaviská pre rekreačnú plavbu a zariadenia pre kompy na prepravu obyvateľov a osobných automobilov v priestoroch obcí Iža a Kravany nad Dunajom. 
3.7. Stavby pre výstavbu kompy medzi Štúrovom a Ostrihomom na prepravu nákladných motorových vozidiel a nákladných súprav v nadväznosti na nový prístav v Štúrove. 
4. V oblasti leteckej dopravy 
4.1. Modernizácia letiska Nitra – Janíkovce s jeho napojením na cestnú sieť. 
5. V oblasti vodného hospodárstva 
5.1. Odtokové pomery, vodné nádrže a prevody vôd 
5.1.1. stavby spojené s revitalizáciou odstavených korýt: dolného Hrona, dolného Ipľa, Starej Nitry, Starej Žitavy, rameno Malej Nitry a tok Dlhý kanál, 
5.1.2. stavby spojené s protipovodňovými opatreniami v čiastkových povodiach Váhu, Hrona a Ipľa na ochranu intravilánov miest a obcí v súlade s Programom protipovodňovej ochrany SR a ďalších vodných tokov v čiastkových povodiach Váhu, Hrona a Ipľa v súlade s investičným rozvojovým programom Slovenského vodohospodárskeho podniku a koncepciou vodného hospodárstva, najmä: 
5.1.3. čerpacie stanice: Vlčany, Stará Guta, 
5.1.4. dobudovanie kanálovej siete k novovybudovaným čerpacím staniciam, 
5.1.5. vodné diela hať Kamenín (na Hrone – kategória „B“), 
5.1.6. stavby spojené so splavnením Váhu stupeň Kolárovo, 
5.1.7. stavby spojené s prevodom vody z Váhu do Nitry pri Hlohovci, 
5.2. Verejné vodovody 
5.2.1. stavby spojené s výstavbou nových (rozšírením alebo obnovou existujúcich) verejných vodovodov, vrátane objektov na týchto vodovodoch (čerpacie stanice, vodojemy, vodné zdroje....) 
5.2.2. prívod vody (Gabčíkovo) – Vlčany – Nové Zámky, 
5.2.3. prepojenie Ponitrianskeho skupinového vodovodu s diaľkovodom(Gabčíkovo – Jelka – Galanta) – Nitra, 
5.2.4. prívody vody a vodovodné siete v sídlach v ochrannom pásme jadrovej elektrárne Mochovce, 
5.2.5. skupinový vodovod Čankov – Demandice, 
5.2.6. prívod vody Malá Mužla – Štúrovo, 
5.2.7. stavby v rámci projektov „Región Želiezovce – zásobovanie pitnou vodou“, a „Región Ipeľ – zásobovanie pitnou vodou“ 
5.2.8. prívod vody Veľký Cetín – Nitra, 
5.2.9. doplnenie vodárenského zdroja Kolačno, 
5.2.10. rozšírenie skupinového vodovodu Nitra – Čab, 
5.2.11. rozšírenie SKV Štúrovo – Bojtana, Kamenín, Leľa, 
5.2.12. rozšírenie skupinového vodovodu Zlaté Moravce – Vráble, 
5.2.13. prívod vody Beladice – Neverice – Ladice – Kostoľany pod Tribečom, 
5.2.14. predĺženie diaľkového prívodu vody z Levíc do Tlmáč (prepojenie Západoslovenskej a Stredoslovenskej vodárenskej sústavy), 
5.2.15. skupinový vodovod Brestovec – Sokolce, akumulácia a prívod vody, 
5.3. Verejné kanalizácie 
5.3.1. stavby spojené s výstavbou nových (rozšírením alebo obnovou existujúcich) verejných kanalizácií, vrátane objektov na týchto kanalizáciách (čerpacie stanice, nádrže, čistiarne odpadových vôd....), 
5.3.2. intenzifikácie a rozšírenie ČOV Štúrovo, Topoľčany, Zlaté Moravce, Levice, Kolárovo, Šurany, 
5.3.3. stavby kanalizácií (t.j. stokových sietí a čistiarní odpadových vôd) v aglomeráciách nad 10 tis. EO: a) aglomerácia Štúrovo, b) aglomerácia Levice, c) aglomerácia Kolárovo, d) aglomerácia Zlaté Moravce, e) aglomerácia Topoľčany, f) aglomerácia Šurany, g) aglomerácia Nové Zámky, h) aglomerácia Nitra 
5.3.4. stavby kanalizácií (t.j. stokových sietí a čistiarní odpadových vôd) v aglomeráciách od 2 do 10 tis. EO: a) v okrese Komárno: Hurbanovo, Pribeta, Bátorove Kosihy, Svätý Peter, Marcelová, Nesvady, Zemianska Olča, Zlatná na Ostrove b) v okrese Levice: Šahy, Tekovské Lužany, Želiezovce, Tlmače, Hronovce c) v okrese Nitra: Branč, Mojmírovce, Cabaj – Čápor, Veľké Zálužie, Vráble, Výčapy – Opatovce, d) v okrese Nové Zámky: Dvory nad Žitavou, Dolný Ohaj, Gbelce, Svodín, Strekov, Komjatice, Mojzesovo, Palárikovo, Tvrdošovce, Bánov, Kmeťovo, e) v okrese Šaľa: Diakovce, Tešedíkovo, Trnovec nad Váhom, Močenok, Selice, Vlčany, f) v okrese Topoľčany: Solčany, Preseľany, Bojná, Kovarce, g) v okrese Zlaté Moravce: Topoľčianky, Tekovské Nemce – Čaradice. 
6. V oblasti energetiky 
6.1. Linka ZVN 2x400 kV v trase (Gabčíkovo) – Veľký Ďur v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie 
6.2. Linka ZVN 2x400 kV a jej rozšírenie v trase Križovany – Bystričany v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie 
6.3. Linka ZVN 1x400 kV v trase Veľký Ďur – Levice, situovanej súbežne s jestvujúcim 400 kV vedením V490 po jeho južnej strane v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie, 
6.4. Dvojlinka 2x 110 kVv trase Veľký Ďur – Nitra Čermáň v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie, 
6.5. Dvojlinka 2x 110 kV v trase Duslo Šaľa – Nitra Čermáň v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie 
6.6. Dvojlinka 2x 110 kVv trase Veľký Ďur – Mochovce v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie, 
6.7. Dvojlinka 2x 110 kV v trase Komárno – Štúrovo v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie 
6.8. Dvojlinka 2x 110 kV v trase Levice – (Nová Baňa – Žiar nad Hronom) v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie
6.9. Dvojlinka 2x400 kV V479/480 Gabčíkovo – Veľký Ďur do elektrickej stanice Gönyú (HU) v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie. 
6.10. Novo navrhované siete plynovodov alebo siete plynovodov určené na rekonštrukciu v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie 
6.11. Tepelnýnapájač SE, a.s. EMO o.z. Mochovce – Levice a Mochovce – Vráble – Nitra a tepelný napájač ENO – Partizánske – Topoľčany v zmysle navrhovaného riešenia a podrobnejšej projektovej dokumentácie. 

Na uskutočnenie verejnoprospešných stavieb možno podľa § 108 a násl. §§ zákona č. 50/1976 Zb. o územnom plánovaní a stavebnom poriadku (stavebný zákon) v znení neskorších predpisov pozemky, stavby a práva k nim vyvlastniť, alebo vlastnícke práva k pozemkom a stavbám obmedziť.

/Úrad Nitrianskeho samosprávneho kraja požaduje aby bola projektová  dokumentácia konkrétnych zámerov a stavieb v rámci územného a stavebného konania predložená odboru dopravy a pozemných komunikácií Úradu Nitrianskeho kraja na posúdenie/
.

b.3.  základné demografické, sociálne a ekonomické rozvojové  
          predpoklady obce                                                                                                  
Obyvateľstvo
Prehľad vývoja počtu obyvateľov sa dopĺňa:

Rok                                                                                                     Počet obyvateľov
_________________________________________________________________________
2011 ……………………………………………………………………………… 2287
2015 ……………………………………………………………………………….2185 
2020 ……………………………………………………………………………….2133 
2021………………………………………………………………………………..2096

       Dôvodom obstarania týchto Zmien a doplnkovje zastavenie poklesu počtu obyvateľov obce, s cieľom jeho mierneho nárastu. Východiskom je pokračujúci zvyšujúci sa záujem obyvateľov Nových Zámkov o bývanie v obci Zemné, najmä v miestnej časti Gúg. Tento migračný trend sa premieta do riešenia Zmien a doplnkov 
č. 2 rozšírením plochy pre bývanie v rodinných domoch.

b.4.  riešenie záujmového územia a širšie vzťahy dokumentujúce                           začlenenie riešeného obce do systému osídlenia    

Text kapitoly sa nemení.

                                   
b.5.  návrh urbanistickej koncepcie priestorového usporiadania  

     Text kapitoly sa nemení.

b.6.  návrh funkčného využitia územia  obce  s  určením prevládajúcich     funkčných    území    najmä   obytného  územia, zmiešaného   územia,  výrobného   územia,   rekreačného    územia,  vrátane určenia  prípustného, obmedzujúceho a zakazujúceho   funkčného  využívania

Dopĺňa sa podkapitola “ Zmiešané funkcie” na konci o text:

Riešená je plocha č. 69 - centrálne námestie obce ako polyfunkčný kultúrny priestor s odpočinkovou, administratívnou a obslužnou funkciou.
Riešená je plocha č. 26 VI.c s funkciou bývania a doplnkovou funkciou agroturistiky

b.7.  návrh riešenia bývania, občianskeho vybavenia so sociálnou   infraštruktúrou, výroby a rekreácie   
        
Dopĺňa sa tabuľka o riadok  VI.c (26):       
                                                                                                                               
navrhovaný bytový fond a jeho rozmiestnenie:

Okrsok | Druh bytovej výstavby | Počet bytov
I. | Rodinné domy východ (pri lese) | 12
II. | Rodinné domy západ (v zastav. území) | 13
III. | Dostavba voľných stavebných pozemkov | 12
IV. | Rekonštrukcia neobývaných domov | 2
V. | Sociálne byty (pri ihrisku) | 24
VI. | Obytný okrsok Gúg | 36
VI.a | Obytný okrsok Gúg juh | 25
VI.c (26) | Obytný okrsok Gúg sever | 7
VII. | Bytové  domy (pri kaplnke) | 21
VIII. | Rodinné domy (pri kaplnke) | 18
| Spolu | 170

Dopĺňa  sa  časť: “OBČIANSKE VYBAVENIE” o text:

       Vyššia občianska vybavenosť sa dopĺňa o plochu centrálneho námestia o administratívnu, obslužnú, kultúrnu funkciu a o doplnenie parkových úprav.

b.8.  vymedzenie zastavaného územia obce  

Zastavané územie sa rozširuje v miestnej časti Gúg pri ceste III/1525.
Na západnom okraji katastrálneho územia – pozdĺž nábrežia rieky Váh sa zastavané územie rozširuje pre rekreačnú funkciu.

        
b.9.  vymedzenie ochranných pásiem a chránených území
         podľa osobitných predpisov     

Text kapitoly sa dopĺňa:
Ochranné pásmo rýchlostnej cesty R7 je mimo zastavaného územia stanovené 50 m od okraja vozovky na obidve strany.
 Do katastra Zemné zasahujú chránené územia a územia európskeho významu:
-	Chránený areál (CHA), na území ktorého platí 4. Stupeň územnej ochrany
-	Chránené vtáčie územieSKCHVU005 Dolné Považie
Podľa atlasu krajiny SR sú v katastri Zemné identifikované biokoridory nadregionálneho a regionálneho významu:
-	GNÚSES- Nadregionálny územný systém ekologickej stability- definuje v katastri obce ako nadregionálny biokoridor rieku Váh.
-	NECONET – Národná ekologická sieť definuje v katastri obce ekologický biokoridor európskeho významu rieku Váh a paneurópsku migračnú trasu vtákov rieku Váh. CHA Moľvy a priľahlé územie ďalej definuje ako terestrický ekologický koridor národného významu.
-	ÚSES – podľa ÚSES do katastrálneho územia spadajú nasledovné prvky ÚSES- Nadregionálny biokoridor rieka Váh          
RÚSES okresu definuje v katastri obce nasledovné prvky krajiny:
            - NRBk4 tok rieky Váh (hydrický biokoridor nadregionálneho významu)
            - genofondové lokality : NZ33 Moľvy a NZ39 Váh.
                    
Navrhovaná rozvojová plocha v m. č. Gúg sa nachádza mimo  chránených území.
Na riešenej ploche č. 26 (VI.c) navrhujeme založiť uličnú kríkovú a stromovú zeleň bez konfliktu s inžinierskymi sieťami.   

Navrhované rekreačné plochy č. 27, 28 a 29 zasahujú do terestrickej časti nadregionálneho biokoridoru NRBk4 – Váh. Rekreačné aktivity sú nevrhované na plochách, na ktorých už uvedené aktivity existujú. Pozemky sú evidované ako ostatná plocha, resp. zastavaná plocha. Všetky tri plochy sú navrhnuté bez oplotenia.

Zachovať ochranné pásmo vodohospodársky významného toku Váh v šírke min. 10 m od brehovej čiary resp. vzdušnej päty hrádze obojstranne, pri vodnom toku Dlhý kanál a Komočský kanál v šírke 6 m od brehovej čiary obojstranne.                      
-V ochrannom pásme, bez trvalého oplotenia, nie je prípustná orba, stavanie objektov zmena reliéfu ťažbou, navážkami, manipulácia as látkami škodiacim vodám, výstavba súbežných inžinierskych sietí.
-Osadenie stavieb, oplotenie samotného pozemku resp. akékoľvek stavebné objekty v dotyku s vodným tokom umiestňovať za hranicou ochranného pásma. Zachovať prístup mechanizácie správcu vodného toku k pobrežným pozemkom z hľadiska realizácie opráv, údržby a povodňovej aktivity.
-Pri výkone správy vodného toku a správy vodných stavieb alebo zariadení ( § 49 Zákona o vodách č. 364/2004 Z.z.) môže správca vodného toku užívať pobrežné pozemky. Pobrežnými pozemkami v závislosti od druhu opevnenia brehu a druhu vegetácie pri vodohospodársky významnom vodnom tokuz sú pozemky do 10 m od brehovej čiary a pri ochrannej hrádzi vodného toku do 10 m od vzdušnej a návodnej päty hrádze.

b.10. návrh na riešenie záujmov obrany štátu, požiarnej ochrany, 
         ochrany pred povodňami          

Kapitola sa dopĺňa o text:

Obec na úseku obrany štátu:
a) vedie evidenciu právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a fyzických osôb, ktorým môže byť v čase vojny alebo vojnového stavu^7) uložená povinnosť poskytnúť ubytovanie príslušníkom ozbrojených síl, ozbrojených zborov, Hasičského a záchranného zboru a osobám, ktoré plnia úlohy hospodárskej mobilizácie,
b) navrhuje okresnému úradu v sídle kraja nehnuteľnosti a vecné prostriedky vhodné a technicky spôsobilé na zabezpečenie úloh obrany štátu a vedie ich evidenciu,
c) doručuje povolávacie rozkazy na odvod, povolávacie rozkazy na výkon mimoriadnej služby, povolávacie rozkazy na výkon alternatívnej služby a rozhodnutia okresného úradu 
d) navrhuje okresnému úradu fyzické osoby, ktorým môže byť v čase vojny alebo vojnového stavu^7) uložená pracovná povinnosť, a vedie ich evidenciu,
e) podieľa sa na zabezpečovaní prípravy a rozvoja podpory obrany štátu  
f) plní ďalšie úlohy podľa pokynov okresného úradu.

Obec je pri plnení úloh obrany štátu podľa tohto zákona financovaná formou štátnych dotácií. 

Práva právnických osôb, fyzických osôb oprávnených na podnikanie a fyzických osôb:
Právnické osoby, fyzické osoby oprávnené na podnikanie a fyzické osoby sú povinné plniť úlohy na úseku obrany štátu v rozsahu určenom okresným úradom na základe požiadaviek okresného úradu v sídle kraja.

Právnické osoby a fyzické osoby oprávnené na podnikanie sú na úseku obrany štátu oprávnené:
a) upravovať pracovnoprávne vzťahy alebo obdobné pracovné vzťahy svojich zamestnancov a štátnozamestnanecké vzťahy, ktoré im vyplývajú z uloženej pracovnej povinnosti na zabezpečenie obrany štátu v súlade s rozhodnutím okresného úradu,
b) písomne žiadať okresný úrad o oslobodenie svojich zamestnancov od uloženej pracovnej povinnosti,
c) uplatňovať náhradu za obmedzenie vlastníckeho práva alebo užívacieho práva, poskytovanie ubytovania alebo vecného prostriedku, plnenie pracovnej povinnosti a za plnenie úloh na zabezpečovaní prípravy a rozvoja podpory obrany štátu v čase vojny alebo vojnového stavu. 
V záujme zabezpečenia ochrany územia pred povodňami musia všetky rozvojové activity rešpektovať plátný Zákon o vodách.
V prípade situovania stavebných objektov v blízkosti vodných tokov umiestňovať stavby v dostatočnej vzdialenosti od vodných tokov nad hladinu Q 100, resp. Q50.
Stavby situované v blízkosti vodných tokov osádzať s úrovňou prízemia min. 0,5 m nad rastlým terénom bez pivničných priestorov.
Požiarna ochrana
Akceptované sú ustanovenia platnej vyhlášky MV SR o zabezpečení stavieb vodou na hasenie požiarov. Pre potrebu zabezpečenia množstva požiarnej vody je akceptovaná STN 92 0400 Požiarna bezpečnosť stavieb - Zásobovanie vodou na hasenie požiarov.
V navrhovaných plochách na bývanie a v rámci rekonštrukcií jestvujúcich vodovodov je navrhnuté inštalovať na vodovodných radoch najmenšej menovitej svetlosti DN 80 nadzemné hydranty pre plnenie cisterien Hasiacich zborov. Podzemné hydranty je možné realizovať len vtedy, ak nie je možné navrhnúť nadzemný hydrant v súlade s § 8 ods.6 vyhlášky MV SR č. 699/2004 Z.z. o zabezpečení stavieb vodou na hasenie požiarov. V m.č. Gúg je v prípade požiaru možnosť čerpať vodu na hasenie požiaru aj z existujúcej malej vodnej nádrže Molvy a z Dlhého kanála.
V navrhovaných rekreačných plochách je možné čerpať vodu na hasenie požiaru z rieky Váh – všetky tri plochy sa nachádzajú na nábreží Váhu.

Ostatné časti kapitoly sú bez zmeny.

                                                                                                                                                                       
b.11. návrh ochrany prírody a tvorby krajiny, vrátane prvkov 
          územného systému ekologickej stability a ekostabilizačných 
          opatrení 
           
Text kapitoly sa dopĺňa:

Do katastra Zemné zasahujú chránené územia a územia európskeho významu:
-	Chránený areál (CHA), na území ktorého platí 4. stupeň územnej ochrany
-	Chránené vtáčie územie SKCHVU005 Dolné Považie
Podľa atlasu krajiny SR sú v katastri Zemné identifikované biokoridory nadregionálneho a regionálneho významu:
-	GNÚSES- Nadregionálny územný systém ekologickej stability- definuje v katastri obce ako nadregionálny biokoridor rieku Váh.
-	NECONET – Národná ekologická sieť definuje v katastri obce ekologický biokoridor európskeho významu rieku Váh a paneurópsku migračnú trasu vtákov rieku Váh. CHA Moľvy a priľahlé územie ďalej definuje ako terestrický ekologický koridor národného významu.
-	ÚSES – podľa ÚSES do katastrálneho územia spadajú nasledovné prvky ÚSES- Nadregionálny biokoridor rieka Váh          
RÚSES okresu definuje v katastri obce nasledovné prvky krajiny:
            - NRBk4 tok rieky Váh (hydrický biokoridor nadregionálneho významu)
            - genofondové lokality : NZ33 Moľvy a NZ39 Váh.
                    
Navrhovaná rozvojová plocha v m. č. Gúg sa nachádza mimo  chránených území.
Na ploche č. VI.c (26) navrhujeme založiť uličnú kríkovú a stromovú zeleň bez    konfliktu s inžinierskymi sieťami.   

Navrhované rekreačné plochy č. 27, 28 a 29 zasahujú do terestrickej časti nadregionálneho biokoridoru NRBk4 – Váh. Rekreačné aktivity sú nevrhované na plochách, na ktorých už uvedené aktivity existujú. Pozemky sú evidované ako ostatná plocha, resp. zastavaná plocha. Všetky tri plochy sú navrhnuté bez oplotenia.

                                                                      
b.12. návrh verejného dopravného a technického vybavenia
dopravný systém obce
energetika a telekomunikácie
        vodné toky a vodné hospodárstvo 
        civilná ochrana obyvateľstva                                                                                                                                    

Dopravný system obce

Kapitola sa dopĺňa o text:

V časti Letecká doprava sa druhý odstavec upravuje nasledovne:

Do riešeného územia zasahujú ochranné pásma ~~letiska pre poľnohospodárske práce~~ Osobitného letiska Zemné, ležiace v k.ú. Komoča, ktoré boli stanovené v zmysle Leteckého zákona bývalou Štátnou leteckou inšpekciou rozhodnutím č. 1-37/88 zo dňa 12.05.1988. Tieto ochranné pásma sú rešpektované (viď. prílohu s vyznačením osobitného letiska a jeho ochranných pásiem). Elipsa označená čiarkovanou čiarou zasahuje do južnej časti riešeného územia. ~~Vo vnútri tejto elipsy akákoľvek investičná činnosť podlieha schváleniu Leteckého úradu Slovenskej republiky v Bratislave.~~  Od 01.01.2021  nastala  zmena v rozsahu kompetencií Dopravného úradu. V súčasnosti prebieha na Dopravnom úrade konanie o určení podmienok na prevádzkovanie tohto osobitného letiska - už s názvom Osobitné letisko Komoča).

Rešpektujeme a premietame do grafickej časti vymedzenú trasu rýchlostnej komunikácie R7 prechádzajúcu okrajom katastrálneho územie obce Zemné včítana jej ochranného pásma.
       Za účelom ochrany vodohospodárskych záujmov a v záujme zamedzenia vzniku migračných bariér, škôd a porúch na vodných tokov ( v zmysle §48 a §49 zákona č. 364/2004 Z.z. o vodách ) správca  vodných tokov požaduje nové dopravné a technické riešenie územia, miestne komunikácie resp. dopravné vybavenie akéhokoľvek druhu, ktoré budú križovať vodné toky navrhnúť:
•	ako jednotnú zbernú komunikáciu pre ucelenú oblasť (urbanistický obvod  a pod.), ktorá v prípade vhodných technických podmienok môže byť v súbehu s vodným tokom, a s následným
-iba jedným spoločným križovaním vodného toku, umiestneným vo vhodnom profile vodného toku,
•	križovanie v vodnými tokmi technicky riešiť v súlade s STN 73 6822 „Križovanie a súbehy vedení a komunikácií s vodnými tokmi“ a v súlade s STN 73 6201 „Projektovanie mostných objektov“.
 Za účelom optimalizácie a regulácie nových mostných objektov križujúcich vodné toky, návrh situovania (umiestnenia)žiadame ešte pred zahájením  spracovania podrobnejšej projektovej dokumentácie odsúhlasiť s našou organizáciou a v prípade možností prednostne využívať už vybudované mostné objekty, ak to technické vybavenie záujmového územia umožňuje

Podkapitola “e/ Miestne komunikácie funkčnej triedy C3” sa dopĺňa: 
V bytovom parku Gúg navrhujeme miestne obslužné komunikácie v kategórii MO 7/30
a MOK 3,75/30.

Podkapitola “3.2 Pešie komunikácie a priestranstvá” sa dopĺňa o vetu:
V lesoprku na nábreží rieky Váh navrhujeme vybudovať prejazdný chodník.

Podkapitola “3.3 Statická doprava” sa dopĺňa nasledovne:
-	Na ploche  VI.c (26) navrhujeme v následných stupňoch dokumentácie riešiť odstavné plochy pre bicycle, kolobežky a system peších komunikácií.
-	Na nábreží rieky Váh …………………………….…………..…….10 miest pre vodné skútre

Kapitola „energetika a telekomunikácie“ sa dopĺňa:

Navrhované riešenie do roku 2025 – Zemné miestna časť GÚg :
•	Celkový počet navrhovaných rodinných domov  7 x 1,8 kVA ...............  13 kVA

Navrhovaná energetická bilancia do roku 2025 ............................................ 13 kVA
•	Pri riešení bytovej výstavby do roku 2025 je navrhovaných 7 bytových jednotiek, na ploche č. Vic, ku ktorým budú zrealizované káblové prípojky AYKY 4Bx16,0 mm^2 v celkovej dĺžke cca 600,0 bm.
•	Navrhujeme zvýšenie výkonu existujúcej trafostanice TS 11 z 250 kVA na 400 kVA.

V časti „Verejné osvetlenie“ sa v druhom odstavci mení dĺžka verejného osvetlenia:            Navrhujeme dobudovanie verejného osvetlenia na ploche Vic v dĺžke cca  150 m.

V časti „Plynové  rozvody“ v časti Navrhované riešenie sa menia dva odrazníky:

•	K navrhovaným rodinným domom v m. č. Gúg podľa návrhu územného plánu dobudovať cca  150,0 bm plynových prípojok.
•	Celkový nárast spotreby zemného plynu pre navrhované objekty v centre obce a v m. č. Gúg do roku 2025 sa predpokladá  o objeme 310 000 m^3 ročne.
Pre vykurovanie a ohrev vody navrhujeme v budúcnosti využívať aj iné bezodpadové technológie (geotermálnu a veternú energiu).

Kapitola “Vodné toky a vodné hospodárstvo” v podkapitole “Zásobovanie vodou” sa dopĺňa:
       Počet obyvateľov  :    28
       70% obyvateľstva s lokálnym ohrevom vody
       28 obyv. x  135 l/os/deň            =     3 780 l/deň                 =               0,04  l/s                           
             
       Polievanie záhrad – odhad         =     6 500 l/deň               =               0,07  l/s   
       ––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––––- 
       Priemerná denná potreba vody  Qp   =    10 280 l/deň      =              0,11   l/s
       Maximálna denná potreba   Qm          =    0,11 x 1,6          =              0,17   l/s 
       Maximálna hodinová spotreba Qh      =   0,17 x 1,8           =              0,30   l/s

Obec Zemné je zásobovaná pitnou vodou z diaľkovodu Gabčíkovo  - Vlčany – Nové Zámky, výtlačná vetva Nové Zámky – Vlčany.
Požiarnu vodu - v zmysle požiadaviek Vyhl. Č. 699/2004 o zabezpečení stavieb vodou na hasenie požiarov, čo sa týka zabezpečenia dostatočného , fixného tlaku a množstva vody v potrubí, potrebnom na hasenie požiarov, ako aj dostatočného času dodávky vody na hasenie požiarov, Západoslovenská vodárenská spoločnosť negarantuje.

Poznámka: V platnom územnom plane obce z roku 2007 je výpočet potreby vody v roku 2020 spracovaný pre 2582 obyvateľov. K 31. 12. 2021 má obec 2096 obyvateľov. Riešením Zmien a doplnkov č. 2 pribudne 412 obyvateľov. Celkový počet obyvateľov obce bude 2508.
To znamená, že navrhované zásobovanie vodou je v súlade s výpočtom zásobovania vodou v platnom územnom plane obce aj s rezervou do roku 2030.

Časť Vodné toky a plochy sa dopĺňa: 
Katastrálnym územím obce Zemné pretekajú spravované Slovenským vodohospodárskym podnikom vodohospodársky významné vodné toky Váh, Dlhý kanál a Komočský kanál. Ostatné vodné toky/kanále sú v správe Hydromeliorácie š.p. Bratislava.
Úsek Váhu v k.ú. obce Zemné je súčasťou Vážskej vodnej cesty s označením VIa, na ktorú sa vzťahuje zákon č. 338/2000 Z.z. o vnútrozemskej plavbe a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov. Na navrhované vybudovanie miniprístavu pre člny a parkoviska pre vodné skútre, bude nevyhnutné si vyžiadať stanovisko Dopravného úradu so sídlom v Bratislave. Dopravný úrad vydal Plavebné opatrenie č. 22/2022 o prevádzke vodných motocyklov a vodného lyžovania na vodnej ceste (VC) Dunaj r.km 1880,200-1708,20 a VC Váh r. km0,00-63,363.
-S budovaním miniprístavu pre člny a parkoviska pre vodné skútre bude možné súhlasiť pod podmienkou kladného rozhodnutia od Dopravného úradu, potrebného súhlasu OÚ, odboru štátnej vodnej správy a súhlasného stanoviska Štátnej ochrany prírody.
-Technické riešenie miniprístavu a parkoviska pre vodné skútre a príslušnú dokumentáciu vopred prerokovať a odsúhlasiť so správcom vodného toku.
-V záujme zabezpečenia ochrany územia pred povodňami musia byť rozvojové aktivity v súlade so zákonom   č. 7/2010 Z.z. o ochrane pred povodňami. 
- Riešené územie je v zmysle § 20 zákona č. 20/2010 o ochrane pred povodňami definované ako inundačné územie, v ktorom je zakázané umiestňovať - § 20 ods.5 písm. a) bytové budovy, písm. b) nebytové budovy okrem ubytovacích zariadení na krátkodobé pobyty, ktoré nezhoršia odtok  povrchových vôd, chod ľadov alebo kvalitu vody, sú odolné voči tlaku vody a sú chránené pred zaplavením interiéru vodou, písm. c) stavby, objekty alebo zariadenia, ktoré môžu zhoršiť odtok povrchových vôd, chod ľadov alebo kvalitu vody, písm. d) materiál a predmety, ktoré môžu zhoršiť odtok povrchových vôd, chod ľadov alebo kvalitu vody alebo ktoré by mohla voda počas povodne odplaviť.
-Ďalej v inundačnom území zakázané - §20 ods. 6 písm. a) zriaďovať oplotenie, živý plot alebo inú dlhodobú prekážku, ktorá zhoršuje podmienky na odtok povrchových vôd, písm. b) ťažiť zeminu, piesok, štrk alebo nerasty bez povolenia okresného úradu, písm. c) vykonávať terénne úpravy, ktoré môžu zhoršiť odtok povrchových vôd počas povodne, písm. e) zriaďovať tábory, kempy, a iné dočasné ubytovacie zariadenia okrem krátkodobého turistického stravovania.
-V rámci využitia územia nesmie dôjsť k významným zásahom do režimu povrchových vôd, vodných tokov a technických diel na nich, ani k narušeniu stability ochranných hrádzí.
-Hlavnou funkciou vodohospodárskych objektov aj po realizácií plánovaného rekreačného využitia zostáva ochrana priľahlého územia pred povodňami a žiadnou navrhovanou činnosťou nesmie byť ohrozený a obmedzený ich primárny účel.
-V zmysle § 49 ods. 5 zákona o vodách č. 364/2004 Z.z. správca vodného toku nezodpovedá za škody spôsobené mimoriadnou udalosťou a škody vzniknuté užívaním vodných tokov.
-V zmysle  § 49 zákona č. 364/2004 Z.z. (vodný zákon) a vykonávacie normy STN 75 2102 dodržať ochranné pásmo vodohospodársky významných vodných tokov Váh v šírke min. 10,0m od päty hrádze.
-V ochrannom pásme nie je prípustná orba, stavanie objektov, zmeny reliéfu ťažbou, navážkami, manipulácia s látkami škodiacim vodám, výstavba súbežných inžinierskych sietí.
-Taktiež je nutné zachovať prístup mechanizácie správcu vodného toku k pobrežným pozemkom z hľadiska realizácie opráv, údržby a povodňovej aktivity.
-V zmysle § 47 ods.3) zákona o vodách č. 364/2004 Z.z. v znení neskorších predpisov vlastník stavby alebo technických zariadení v dotyku s vodným tokom alebo v inundačnom  území je povinný na vlastné náklady dbať o jej riadnu údržbu a zabezpečiť ju pred škodlivými účinkami vôd a ľadov.
-Projektovú dokumentáciu navrhovaných zámerov odsúhlasiť so srávcom vodného toku.
Rešpektovať:
- V prípade navrhovaného rozvoja v obytnom okrsku a miestnej časti Gúg, Gúcky kanál bude potrebné si vyžiadať stanovisko od správcu kanála - HYDROMELIORÁCIE š.p. Bratislava.
-Navrhované vybudovanie prejazdného chodníka pozdĺž päty svahu hrádze toku Váh požadujeme situovať za ochranným pásmom ľavej ochrannej hrádze (ĽOH) Váhu v šírke  10m od päty hrádze.
-Navrhované rozšírenie plochy jestvujúceho zberného  dvora a kompostárne komunálneho odpadu, požadujeme zabezpečiť proti priesaku  podzemných vôd resp. podložia a čistenie povrchových vôd pred ich odvedením musia zohľadňovať  požiadavky v zmysle Zákona o vodách č. 364/2004 Z.z. a NV SR č. 269/2010 Z.z.
-Z rozvojových plôch ,v rámci všetkých plánovaných aktivít žiadame dažďové vody zo striech a spevnených plôch zadržať v území tak, aby odtok z územia nebol zvýšený voči stavu pred realizáciou výstavby (zachovať retenčnú schopnosť územia) napríklad do zberných nádrží a následne túto vodu využívať na závlahu pozemkov.

Dopĺňa sa podkapitola”Ochrana vodohospodárskych záujmov vzhľadom na dopravnú infraštruktútu”:
-Za účelom ochrany vodohospodárskych záujmov a v záujme zamedzenia vzniku migračných bariér, škôd a porúch na vodných tokov ( v zmysle §48 a §49 zákona č. 364/2004 Z.z. o vodách ) správca  vodných tokov požaduje nové dopravné a technické riešenie územia, miestne komunikácie resp. dopravné vybavenie akéhokoľvek druhu, ktoré budú križovať vodné toky navrhnúť:
•	ako jednotnú zbernú komunikáciu pre ucelenú oblasť (urbanistický obvod  a pod.), ktorá v prípade vhodných technických podmienok môže byť v súbehu s vodným tokom, a s následným - iba jedným spoločným križovaním vodného toku, umiestneným vo vhodnom profile vodného toku,
•	križovanie v vodnými tokmi technicky riešiť v súlade s STN 73 6822 „Križovanie a súbehy vedení a komunikácií s vodnými tokmi“ a v súlade s STN 73 6201 „Projektovanie mostných objektov“.
•	Za účelom optimalizácie a regulácie nových mostných objektov križujúcich vodné toky, návrh situovania (umiestnenia)žiadame ešte pred zahájením  spracovania podrobnejšej projektovej dokumentácie odsúhlasiť s našou organizáciou a v prípade možností prednostne využívať už vybudované mostné objekty, ak to technické vybavenie záujmového územia umožňuje.

Zabezpečiť ochranu inundačného územia, zamedziť v ňom výstavbu a iné nevhodné činnosti a vytvárať podmienky pre:
-pre prirodzené meandrovanie vodných tokov,
-pre spomaľovanie odtoku povrchových vôd z predmetného územia,
-komplexné riešenie odtokových pomerov v povodiach s dôrazom na spomalenie odvedenia povrchových vôd z územia v súlade s ekologickými limitmi využívania územia a ochrany prírody,
Vytváranie  podmienok a budovanie potrebných protipovodňových opatrení s dôrazom na ochranu intravilánov miest a obcí,
-v rámci využitia územia nesmie dôjsť k významným zásahom do režimu povrchových vôd, vodných tokov a technických diel na nich..
Vytvárať  územno- technické predpoklady na úpravu odtokových pomerov, protipovodňových opatrení a revitalizáciu vodných tokov.
-Podporovať inovačné postupy a technológie zabezpečujúce vsakovanie dažďových vôd do územia.
-Obmedziť vypúšťanie dažďových vôd a vôd z povrchového odtoku do vodných tokov.
-Stavby protipovodňovej ochrany je potrebné zaradiť v územnoplánovacej dokumentácií medzi verejnoprospešné stavby.

V podkapitole Odkanalizovanie a čistenie odpadových vôd sa dopĺňa text na konci:
Navrhujeme vybudovanie tlakovej kanalizácie v m. č. Gúg v bytovom parku a po kanalizačnú stoku Palárikovo – ČOV Nové Zámky včítane  čerpacích  staníc.
Presné trasovanie kanalizácie z obytného parku Gúg do kanalizačnej stoky 
Palárikovo – Nové Zámky bude riešené v následnej projektovej dokumentácii.

     Civilná ochrana obyvateľstva

Ochrana obyvateľstva obce Zemné v prípade vzniku mimoriadnej udalosti vyžadujúcej ukrytie, bude obec postupovať v zmysle Plánu u krytia obce Zemné v, jednoduchých úkrytoch budovaných svojpomocne platných určovacích listov plánu ukrytia, ďalej Plánu evakuácie obce Zemné, ktoré sú súčasťou Plánu ochrany obyvateľov obce  v zmysle § 3c zákona NR SR č. 42/1994 Z. z. o civilnej ochrane obyvateľstva v znení neskorších predpisov. 
Obec nie je na území vymedzenom v oblasti ohrozenia v okolí jadrového zariadenia. Celkový počet obyvateľstva v obci je 2092 obyvateľov. Zabezpečenie ukrytia na území obce predstavuje v odolných a plynotesných úkrytoch 0 % a v úkrytoch budovaných  svojpomocne počtom 4 s kapacitou 2555 nad 100 % z celkového počtu obyvateľstva v obci. S ukrytím obyvateľov obce, ako hlavným druhom kolektívnej ochrany, je uvažované hlavne v čase vojny.
Jednoduché úkryty budované svojpomocne /JÚBS/ sa uvádzajú do pohotovosti v týchto etapách:
·	do 2 hodín od začiatku budovania sa vypratávajú priestory, kontrolujú sa uzávery pary, vody, plynu a dosahuje sa pripravenosť na príjem ukrývaných zamestnancov
·	do 12 hodín sa uskutočňujú plánované úpravy /zabezpečenie prívodu vzduchu, vonkajšie a vnútorné úpravy, vybavenie úkrytu, utesnenie a pod./.
·	do 24 hodín  zvýšenie ochranných vlastností 

       Varovanie obyvateľstva a vyrozumenia osôb je technicky zabezpečované:
a)	Sieťou sirén
b)	Prostredníctvom rozhlasového a televízneho vysielania
c)	Domácimi rozhlasmi
d)	Miestnymi informačnými prostriedkami obce
e)	Systémami automatizovaného vyrozumenia
f)	Prostredníctvom verejných elektronických komunikačných sietí
g)	
       
         Ochrana obyvateľstva pred účinkami nebezbečných látok pri mimoriadnej udalosti spojenej s jej únikom:
a)	V objekte v ktorom sa vyrába, skladuje a manipuluje s nebezpečnými látkami
b)	Pri preprave nebezpečných látok
c)	Pri ohrození obyvateľstva teroristickým útokom alebo iným zámerným alebo náhodným použitím
d)	Pri ohrození obyvateľstva sekundárnymi následkami mimoriadnych udalostí
e)	Pri ohrození s iných štátov

         Stavebnotechnické požiadavky na zariadenia civilnej ochrany:
         Stavebnotechnické požiadavky na zariadenia civilnej ochrany sú požiadavky na územno-technické, urbanistické, stavebnotechnické a dispozičné riešenie a technické vybavenie stavieb z hľadiska potrieb civilnej ochrany. Uplatňujú sa v rámci obstarávania, navrhovania a schvaľovania územnoplánovacej dokumentácie a pri navrhovaní, umiestňovaní a povoľovaní zariadení civilnej ochrany budovaných samostatne a budovaných v stavbách. 

         Údržba a prevádzka ochrannej stavby
         Údržba ochrannej stavby sa vykonáva podľa ročného plánu údržby ochrannej stavby.
Pri údržbe ochrannej stavby sa postupuje podľa prílohy č. 6 písm. A. a B. a prílohy č. 9.
Pri prevádzke ochrannej stavby sa postupuje podľa prílohy č. 6 písm. C., D. a E. 
a prílohy č. 8.

Dokumentácia údržby ochrannej stavby a dokumentácia prevádzky ochrannej stavby sa vedie podľa prílohy č. 6 písm. F. a príloh č. 7, 8, 10 a 11.“.

         Postupovať v zmysle platnej legislatívy na úseku obrany štátu a civilnej ochrany obyvateľstva.

Ochrana pred povodňami ustanovené zákonom
a)	Opatrenia na ochranu pred povodňami
b)	Plánovanie, organizácia a riadenie ochrany pred povodňami
c)	Povinnosti a práva orgánov štátnej správy, orgánov ochrany pred povodňami, vyšších územných celkov a obcí
d)	Povinnosti a práva právnických osôb – podnikateľov a fyzických osôb pri ochrane pred povodňami
e)	Zodpovednosť za porušenie povinností uložených zákonom

Poznámka: podrobnosti sú uvedené v príslušných platných vyhláškach ministerstva vnútra SR.

b.13. koncepcia starostlivosti o životné prostredie        

Text kapitoly sa dopĺňa:

        Skládky odpadu a environmentálne záťaže
 
         Na území obce sa nachádza jedna odvezená skládka na severozápadnom okraji katastrálneho územia dve upravené skládky – jedna na severnom okraji zastavaného územia, ktorá je registrovaná ako pravdepodobná environmentálna záťaž so strednou prioritou NZ(039) (K 35 – 65)  a druhá západne od miestnej časti Gúg. 

           Geotermálna energia

           Podľa  stavu zhodnotenia perspektívnych oblastí geotermálnych vôd Slovenska sa obec Zemné nachádza v centrálnej depresii podunajskej panvy v ktorej bolo realizované hydrogeotermálne zhodnotenie. Využiteľný potenciál geotermálnej energie sa nachádza 3000 m pod povrchom.  /Zdroj Atlas geotermálnej energie Slovenska/
Tepelný výkon centrálnej depresie podunajskej panvy je 200 MW /autori: Fendek, Franko a Remšík, 1995/

          Obec Zemné sa nachádza v území s nízkym radónovým rizikom a nachádza sa tiež mimo území ohrozených záplavami.

          V obci sa nachádza zberný dvor, ako zariadenie na zber komunálnych odpadov a drobných stavebných odpadov, ktoré je zriadené a prevádzkované obcou Zemné. Na zbernom dvore môžu fyzické osoby odovzdávať drobný stavebný odpad, objemný odpad a oddelene zbierané zložky komunálneho odpadu v rozsahu triedeného zberu ustanovenom vo všeobecnom záväznom nariadení obce.
Obec Zemné, ako prevádzkovateľ zberného dvora má vyčlenený priestor pre komunálne odpady vhodné na prípravu na opätovné použitie.

Prehľad systému nakladania s triedenými odpadmi:

-	Drobný stavebný odpad (20 03 08), 
-	Biologický rozložiteľný odpad, 
-	Biologicky rozložiteľný komunálny odpad, 
-	Objemný odpad (20 03 07), 
-	Textil (20 01 10) a šatstvo (20 01 11
-	Elektroodpad (20 01 21, 20 01 23, 20 01 35, 20 01 36),.
-	Použité batérie a akumulátory (20 01 33, 20 01 34), 
-	Papier (20 01 01), 
-	Plasty (20 01 39),  
-	Sklo (20 01 02), 
-	Kovy (20 01 40 a 20 01 04), 
-	Viacvrstvové kombinované materiály na báze lepenky (20 01 03), 

-	Podľa štatistického výkazu boli množstvá vytriedeného odpadu:  
za rok 2018  =  632,405 t  
za rok  2019 =  598,871 t
za rok  2020 =  680,212 t  				
Vzhľadom na skutočnosť, že  kapacita existujúceho zberného dvora a kompostárne už nepostačuje, navrhujeme jeho plošné rozšírenie na ploche existujúceho priemyselného parku bez záberu poľnohospodárskej pôdy.       				
             V zmysle platného zákona o ochrane, podpore a rozvoji verejného zdravia bude realizovaná posudková činnosť orgánov verejného zdravotníctva pri stavbách, ktoré budú realizované v budúcnosti v zmysle územného plánu obce Zemné a jeho zmien a doplnkov.             

b.14. vymedzenie a vyznačenie prieskumných území, chránených 
         ložiskových území a dobývacích priestorov    

Text kapitoly sa nemení.

    
    
b.15. vymedzenia plôch vyžadujúcich zvýšenú ochranu, 
         napr. záplavové územie, územie znehodnotené ťažbou  

Text kapitoly sa nemení.

              

b.16. ochrana pôdy /vyhodnotenie perspektívneho použitia poľnohospodárskej pôdy a lesných pozemkov na nepoľnohospodárske účely/    

Text kapitoly sa dopĺňa:
        Riešená plocha pre IBV a občiansku vybavenosť v miestnej časti Gúg nadväzuje priamo na existujúcu zástavbu.
         Riešené rekreačné plochy v západnej časti obce nadväzujú na vodnú hladinu rieky Váh. Rešpektovaná je existujúca pláž, na ktorú nadväzuje lesopark v existujúcom pobrežnom páse vzrastlej stromovej vegetácie. Severne od pláže a lesoparku je riešený miniprístav pre malé loďky. Južne od pláže a lesoparku je riešené parkovisko pre vodné skútre. Miniprístav aj parkovisko pre vodné skútre už existuje. Všetky tri plochy do tohoto riešenia premietame.           
        Riešená je aj plocha námestia v centre obce a rozšírenie zberného dvora TKO a kompostárne, kde nedochádza k záberu pôdy.

LOKALITA  Č. 26 ( VI.c) -  MIMO ZASTAVANÉHO ÚZEMIA
        Katastrálne územie ZEMNÉ – m. č.  GÚG
Miesto lokality		severná časť miestnej časti obce
Druh výstavby		rodinné domy 
Záber PPF		1,01 ha
Druh pozemku	             orná pôda
BPEJ			0016001
Bonitná skupina          4
Užívateľ		súkromné

LOKALITA  Č. 27--  MIMO ZASTAVANÉHO ÚZEMIA – nábrežie rieky Váh
      Katastrálne územie: ZEMNÉ
Miesto lokality		západná časť obce
Druh výstavby		rekreácia
Záber PPF		-
Druh pozemku	             ostatná plocha + zastavaná plocha, 
BPEJ			-
Bonitná skupina          -
Užívateľ		súkromné 0,62 ha, Slovenská republika 1,20 ha, obec 0,43 ha

LOKALITA  Č. 28 -  MIMO ZASTAVANÉHO ÚZEMIA – nábrežie rieky Váh
      Katastrálne územie:  ZEMNÉ
Miesto lokality		západná časť obce
Druh výstavby		prístav pre člny
Záber PPF		-
Druh pozemku	             ostatná plocha 
BPEJ			-
Bonitná skupina           -
Užívateľ		Slovenská republika

LOKALITA  Č. 29 -  MIMO ZASTAVANÉHO ÚZEMIA – nábrežie rieky Váh
      Katastrálne územie:  ZEMNÉ
Miesto lokality		západná časť obce
Druh výstavby		parkovisko pre vodné skútre
Záber PPF		-
Druh pozemku	             ostatná plocha 
BPEJ			-
Bonitná skupina          -
Užívateľ		Slovenská republika

rýchlostná cesta r 7 -  MIMO ZASTAVANÉHO ÚZEMIA 
Katastrálne územie:  ZEMNÉ
Miesto lokality		severná časť katastra
Druh výstavby		rýchlostná cesta
Záber PPF		12,99 ha
Druh pozemku	             orná pôda 10,47 ha; ovocný sad 2,01 ha; TTP 0,51 ha 
BPEJ			0019002, 002003, 0011002, 0012003
Bonitná skupina          1-2,74; 2-6,78; 3-2,36; 5-1,11
Užívateľ		Slovenská republika

1.	Zdôvodnenie rozsahu záberu a zdôvodnenie nevyhnutnosti
a opodstatnenosti záberu mimo hranicu zastavaného územia k 01. 01. 1990. 

Požiadavky na výstavbu IBV obec orientuje do miestnej časti Gúg, kde je záujem vlastníkov pozemkov o výstavbu. Prvé dve etapy bytového parku v m. č. Gúg 21 (VI.) a 22 (VIa.)  nie sú doteraz zrealizované iba z dôvodu absentujúcej verejnej kanalizácie. V súčasnosti sa už však jej realizácia intenzívne pripravuje a výstavba sa pripravuje naraz na obidvoch etapách 21 (VI. ), 22 (VIa.).   
                 Zároveň je na výstavbu IBV pripravená aj lokalita 26 (VI.c). na časti plochy v územnom plane obce určenej na agroturistiku.

2.	Vyhodnotenie všetkých schválených lokalít na bývanie v rámci doteraz platnej ÚPD

Lokality  č. 1 a 2 sa presúvajú do  výhľadu z dôvodu, že sa jedná o najnižšie položené územie obce, ktoré je niekoľko krát do roka zaplavované spodnou vodou. Výstavba bude možná v budúcnosti až po zdvihnutí úrovne terénu o minimálne jeden meter. 
Lokality č. 13, 14, 15, 16, riešené a schválené v územnom plane obce nemohli byť do dnešného dňa zastavané, vzhľadom na nevysporiadané pozemky (sú na nich neznámi vlastníci). Obec z tohto dôvodu usmerňovala výstavbu do parcelných prieluk v zastavanom území. 
Zastavané sú parcelné prieluky č. 5, 8 a 12, na parcelných prielukách č. 6, 7 a 10 sa výstavba pripravuje, lokalita č. 9 sa nachádza v záhradách existujúcich rodinných domov, kde rodičia rezervujú pozemky pre výstavbu rodinných domov pre svoje deti. Lokalita č. 11 sa nachádza na lesnom pozemku a obec sa rozhodla výstavbu sociálnych bytov z tejto lokality vylúčiť.

3.	ROEP – súpis parciel, ktoré zasahujú do jednotlivých lokalít

Lokalita 26 (VI.c) – Gug OV	
C-KN:
8386/23, 8386/24

E-KN:   8456/5, 8456/9, 8455/4

Lokalita 27- Zemné, pláž
C-KN
1862/1, 1682, 1981/3, 1862/10, 1880
E-KN
1862/10

 Lokalita 28 – Zemné, prístav pre člny
E-KN
350/1, 770/4

Lokalita 29 – Zemné, parkovisko pre vodné skútre
E-KN
1982/2

4.	Lokality na najkvalitnejšej pôde

     Riešené lokality sa nachádzajú na poľnohospodárskej pôde tretej a štvrtej bonitnej triedy. 
     V katastri obce Zemné sú chránené pôdy prvej a druhej bonitnej triedy. Navrhovaná výstavba nezasahuje do chránenej pôdy, s výnimkou trasy rýchlostnej cesty R 7, na ktorú je vydané územné rozhodnutie č. OU-NR-OVBP2-2021/023664-017 zo dňa 06. 08. 2021.

      Slovenský pozemkový fond, Centrum administrácie rozhodnutí a opravných prostriedkov LC Bratislava si vyhradzuje právo byť účastný v súčinnosti s orgánmi miestnej štátnej správy a územnej samosprávy na následných prerokovávaniach dokumentácie  z dôvodu vlastníctva pozemkov na nábreží rieky Váh. 
Prehľad dôsledkov stavebných zámerov a iných zámerov na poľnohospodárskej pôde navrhovaných v rámci Územného plánu obce Zemné – zmeny a doplnky č. 2:                        
      Žiadateľ (obstarávateľ ÚPD):  Obec Zemné
      Spracovateľ: Ing. Miroslava Supuková
      Kraj: Nitra
      Obvod:  Nové Zámky
      Dátum :  August 2022
 
      Tabuľka č. 1

Označ.
lokality

Účel

Celkom

Celková výmera ha

Udelený súhlas

| | | V zastav. území obce k 1.1.1990 | Z toho | celkom | Z toho |
| | | | Mimo zastav. územia obce | Nepoľ. Pôda mimo hranicu zast. úz. obce k 1.1.1990 | | Skupina BPEJ | Výmera v ha |
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 |
26 (VIc) | Bývanie | 1,01 | - | 1,01 | - | | 4 | 1,01 |

R7

Rýchlostná cesta

12,99

-

12,99

-

12,99

1
2
3
5

2,74
6,78
2,36
1,11

27 | Rekreácia | 1,81 | - | - | - | Nepodlieha konaniu podľa zák. č. 220/2004 Z. z. |
28 | Rekreácia | 0,30 | - | - | - | Nepodlieha konaniu podľa zák. č. 220/2004 Z. z. |
29 | Rekreácia | 0,15 | - | - | - | Nepodlieha konaniu podľa zák. č. 220/2004 Z. z. |
Spolu | | 16,25 | - | 14,00 | | |

b.17. komplexné hodnotenie navrhovaného riešenia najmä z hľadiska environmentálnych, ekonomických, sociálnych a 
        územnotechnických dôsledkov        

                  Zmenami a doplnkami č. 2 Územného plánu obce Zemné  je riešené rozšírenie plochy pre bývanie v miestnej časti Gúg v priamej nadväznosti na existujúcu zástavbu. 
                    Na severnej strane, v nadväznosti na existujúcu zástavbu je pozdĺž cestnej komunikácie riešená plocha pre bývanie v rodinných domoch s veľkými záhradami umožňujúcimi realizovať funkciu agroturistiky. 
                    V centre obce je riešený centrálny priestor na funkciu hlavného námestia obce s rozšírením zelených plôch. 
                     Západne od zastavaného územia obce, pozdĺž nábrežia rieky Váh sú riešené plochy pre rekreáciu – lesopark, pláž s existujúcim parkoviskom, miniprístav  a plocha pre vodné skútre.

                     Na základe rozhodnutia Okresného úradu Nové Zámky, odboru starostlivosti o životné prostredie č. OU-NZOSZP3-2022/014226-016 zo dňa 27. 06. 2022, sa nebude posudzovať podľa zákona č. 24/2006 Z. z. o posudzovaní vplyvov na životné prostredie a o zmene a doplnení niektorých zákonov.

c.  Záväzná časť  zmien a doplkov č. 2 územného plánu obce zemné         

   
C.1.  Zásady a regulatívy priestorového usporiadania a funkčného 
   využitia územia        
Text kapitoly sa dopĺňa v odrazníku č. 4 a o odrazník č. 12:
● Rodinné domy a prislúchajúcu občiansku vybavenosť, s možnosťou využitia  aj pre agroturistiku v severnej časti m. č. Gúg. 
● Plochy rekreácie na nábreží rieky Váh rozširovať iba v nadväznosti na už   existujúce.

                                                                                               
C.2.  Určenie prípustných, obmedzujúcich a vylučujúcich podmienok
   využitia plôch, intenzity ich využitia
            
Text kapitoly sa upravuje v poslednom odrazníku nasledovne:

•	V zmysle § 30 zákona č 143/1998 Z.z. o civilnom letectve je potrebný súhlas Dopravného úradu SR na stavby vysoké 100 m a viac nad terénom ; na stavby a zariadenia vysoké 30 m a viac umiestnené na prírodných alebo umelých vyvýšeninách, ktoré vyčnievajú 100 m nad okolitú krajinu ; zariadenia, ktoré môžu rušiť funkciu leteckých palubných prístrojov a leteckých pozemných zariadení, najmä zariadenia priemyselných podnikov, vedenia VVN 110 kV a viac, energetické zariadenia a vysielacie stanice ; zariadenia, ktoré môžu ohroziť let lietadla, najmä zariadenia na generovanie alebo zosilňovanie elektromagnetického žiarenia, klamlivé svetlá a silné svetelné zdroje

                                           
C.3.  Zásady a regulatívy pre umiestnenie občianskeho vybavenia              

Text kapitoly sa nemení.

C.4.  Zásady a regulatívy verejného dopravného a technického
 vybavenia územia                                                                                                 

     Text kapitoly sa dopĺňa na začiatku:

     ● Rešpektovať nadradenú komunikáciu - cestu III/1525 Nové Zámky – Komoča prechádzajúcu      zastavaným územím obce. 
●  Rešpektovať vymedzenú trasu rýchlostnej komunikácie R7 prechádzajúcu   okrajom katastrálneho územie obce Zemné, na ktorú je vydané územné rozhodnutie Okresného úradu Nitra č. OU-NR-OVBP2-2021/023664-017
   zo dňa 06. 08. 2021, včítana jej ochranného pásma.
● Dodržať ochranné pásmo cesty III/1525
● Pri realizáci navrhovaného riešenia v dotyku s cestou III/1525 postupovať v zmysle podmienok stanovených v príslušnej STN, zákona o pozemných komunikáciách a cestnej premávke a platných výhlášok.
● V súvislosti s návrhom bývania riešiť v následných stupňoch projektovej prípravy aj statickú dopravu chodcov a cyklistov.

Dopĺňa sa časť plynofikácia:
1.	zachovať a rešpektovať  ochranné a bezpečnostné pásma (OP a BP) existujúcich plynárenských zariadení (PZ) tak, ako tieto vplývajú z ustanovení všeobecne záväzných  právnych predpisov. Podrobnosti o rozsahu OP a BP a obmedzeniach v týchto pásmach  je možné získať na základe žiadosti zaslanej na oddelenie prevádzky SPPP-D. 
2.	plynofikáciu riešených území  riešiť koncepčne v súlade s podmienkami vyplývajúcimi zo všeobecne záväzných predpisov. 
3.	v prípade požiadavky na uskutočnenie preložky  existujúcich PZ prevádzkovaných SPP-D kontaktovať oddelenie prevádzky, ktoré možnosť realizácie preložky posúdi a stanoví konkrétne  podmienky realizácie. 
4.	podľa ustanovenia § 79 ods.5 a 6 ustanovenia § 80 ods.4 zákona 251/2012 Z.z. o energetike a o zmene a doplnení niektorých zákonov v znení neskorších predpisov, zriaďovať stavby OP a BP a vykonávať činnosti v OP PZ možno len po predchádzajúcom súhlase prevádzkovateľa PDS a za podmienok ním určených. Súhlas prevádzkovateľa  PDS je dokladom pre územné a stavebné konanie, pričom každá projektová dokumentácie alebo iná dokumentácie stavieb, drobných stavieb , informačných, propagačných alebo reklamných zariadení , stavebných prác , terénnych úprav alebo ťažobných prác sa posudzuje individuálne na základe žiadostí, ktorej vzor je zverejnený na SPP-D: www.spp-distribúcia.sk.
5.	 agendu , týkajúcu sa PZ , prevádzkovaných SPP-D v súvislosti s procesom tvorby ÚPD vybavuje oddelenie  stratégie siete- koncepcia a hydraulika MS, Levická 9, 949 01 Nitra.
6.	o presné vytýčenie existujúcich PZ prevádzkovaných SPP-D je možné požiadať oddelenie prevádzky NR, KN, GA, Levická 9, Nitra. Podrobnosti týkajúce sa postupu pri vytýčení  PZ a podmienky za akých je táto služba poskytovaná, sú zverejnené na webovom sídle SPP-D. 
7.	všeobecné podmienky týkajúce sa rozšírenia PDS a pripájania odberateľov , priemyselných  alebo obytných zón k PDS prevádzkovanej SPP-D sú zverejnené na webovom sídle  SPP-D. 
8.	toto vyjadrenie slúži iba  pre spracovanie ÚPD. Nie ej súhlasným vyjadrením SPP-D k technickému riešeniu navrhovaných PZ, ani  nie je súhlasným vyjadrením SPP-D k uskutočňovaniu stavieb v riešenom území.

C.5.  Zásady a regulatívy pre zachovanie kultúrnohistorických 
   hodnôt, pre ochranu a využívanie prírodných zdrojov, 
   pre ochranu  prírody a tvorbu krajiny, pre vytváranie
   a udržiavanie ekologickej stability, vrátane plôch zelene            

Text kapitoly sa nemení.

C.6.  Zásady a regulatívy pre starostlivosť o životné prostredie             

Na konci kapitoly sa dopĺňa odstavec:

Odpad
-	Rozšíriť plochu zberného dvora a kompostárne komunálneho odpadu. 
-	Po obvode zberného dvora vysadiť izolačnú kríkovú a stromovú zeleň

C.7.  Vymedzenie zastavaného územia obce                                                         

Kapitola sa dopĺňa na konci o text:
         Zastavané územie sa rozširuje na nábreží rieky Váh o tri plochy rekreácie a v miestnej časti Gúg o plochu pre rodinné domy s možnosťou agroturistiky na severnej strane.

C.8.  Vymedzenie ochranných pásiem a chránených území                            
 
Text kapitoly sa dopĺňa:

Zachovať ochranné pásmo vodohospodársky významného toku Váh v šírke min. 10 m od brehovej čiary resp. vzdušnej päty hrádze obojstranne, pri vodnom toku Dlhý kanál a Komočský kanál v šírke 6 m od brehovej čiary obojstranne.                      
-V ochrannom pásme, bez trvalého oplotenia, nie je prípustná orba, stavanie objektov zmena reliéfu ťažbou, navážkami, manipulácia as látkami škodiacim vodám, výstavba súbežných inžinierskych sietí.
-Osadenie stavieb, oplotenie samotného pozemku resp. akékoľvek stavebné objekty v dotyku s vodným tokom umiestňovať za hranicou ochranného pásma. Zachovať prístup mechanizácie správcu vodného toku k pobrežným pozemkom z hľadiska realizácie opráv, údržby a povodňovej aktivity.
-Pri výkone správy vodného toku a správy vodných stavieb alebo zariadení ( § 49 Zákona o vodách č. 364/2004 Z.z.) môže správca vodného toku užívať pobrežné pozemky. Pobrežnými pozemkami v závislosti od druhu opevnenia brehu a druhu vegetácie pri vodohospodársky významnom vodnom toku sú pozemky do 10 m od brehovej čiary a pri ochrannej hrádzi vodného toku do 10 m od vzdušnej a návodnej päty hrádze.

C.9.   Plochy na verejnoprospešné stavby a  na vykonanie  asanácie      

Text kapitoly sa dopĺňa:
-	plocha pre rozšírenie zberného dvora komunálneho odpadu
-	plochy pre prístupové komunikácie, cyklotrasy a chodníky na riešené plochy
-	plochy pre technickú infraštruktúru do navrhovanej plochy bývania, občianskeho vybavenia a rekreácie
-	plochy pre výsadbu verejne zelene 

C.10. Určenie území pre ktoré je potrebné obstarať územný plán zóny                                                                                                 
Text kapitoly sa nemení.

C.11. Zoznam verejnoprospešných stavieb                                                        

Text kapitoly sa dopĺňa:

      Verejnoprospešné stavby vyplývajúce z ÚPN regiónu Nitriansky kraj:

1. V oblasti cestnej dopravy
1.1. Rýchlostné cesty R3, R7 a R8 a ich zariadenia na území Nitrianskeho kraja.
8.1.6. Na úseku verejných kanalizácií:
8.1.6.10. zabezpečiť územnotechnické podmienky pre výstavbu alebo dobudovanie stokových sietí a výstavbu nových ČOV, prípadne rozšírenie, intenzifikáciu alebo obnovu existujúcich ČOV v aglomeráciách nad 10 000 obyvateľov (v zmysle prílohy č. 4.1 Vodného plánu Slovenska): 
7. aglomerácia Nové Zámky

       Verejnoprospešné stavby vyplývajúce zo Zmien a doplnkov č. 2 
       ÚPN obce Zemné:

9.  Vybudovanie prejazdného chodníka pozdĺž päty svahu  hrádze rieky Váh 
10. Vybudovanie odstavných plôch pri navrhovaných obytných súboroch a pri navrhovanej  rekreačnej zóne.
17. Dobudovanie prístupovej komunikácie a technickej infraštruktúry do relaxačnej a odpočinkovej    zóny.
23. Rekonštrukcia prívodného vodovodného potrubia na profil DN 120
24.  Vybudovanie prístupových komunikácií, elektrických NN vedení, plynovodu, vodovodu, splaškovej a dažďovej kanalizácie a telekomunikačných vedení v m. č. Gúg v II. Etape bytového parku
25. Vybudovanie čerpacej šachty kanalizácie a  kanalizačnej stoky od tejto šachty cez obec Andovce do kanalizačnej stoky Palárikovo – ČOV nové Zámky Palárikovo – ČOV Nové Zámky 
26. vybudovanie trafostanice a VN prípojky v m. č. Gúg v II. Etape bytového parku
27.  Zvýšenie výkonu trafostanice T 11 v m. č. Gúg 
28. Výsadba verejnej zelene pozdĺž Gúckeho kanála a odvodňovacieho kanála v m. č. Gúg.

Poznámka: Plocha č. 26 VI.c v m. č. Gúg sa dotýka na severnej strane cesty III/1525, pozdĺž ktorej je vybudovaná technická infraštruktúra a je možné sa na ňu napojiť prípojkami. Do vybudovania obecnej kanalizácie pri každom rodinnom dome vybudovať vodotesnú žumpu so zmlubným vyvážaním obsahu do ČOV Nové Zámky.

D. DOPLŇUJÚCE ÚDAJE

Nie sú.